Els naturalistes intenten aturar la construcció de 104 cases i un hotel a Cadaqués
El projecte urbanístic a la muntanya de Sa Guarda té tots els permisos, però asseguren que contravé diversos aspectes importants de la normativa vigent
![La població de Cadaqués, a l'Alt Empordà.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/KHTG4EYKSZHFWPVN7GTTCR7WWE.jpg?auth=a0ce8d5f1caba475b742cbb25fd257b48d76a3b5083e379e2c80ed82d7660dcc&width=414)
L’Associació d’Amics de la Natura de Cadaqués ha presentat aquest dimecres diversa documentació a l’Ajuntament per intentar aturar el projecte d’urbanització de la zona de Sa Guarda. L'entitat, adherida a la Plataforma SOS Costa Brava, demana que el Consistori reconsideri aquest pla que qualifica d'“aberració urbanística”. També ha sol·licitat l’adopció d’un acord de ple per estudiar la reforma i modificació puntual del POUM per preservar la zona, una sol·licitud de suspensió de llicències i que es declari nul de ple dret el Projecte d’Urbanització del Pla Parcial de Sa Guarda. Els naturalistes pretenen aturar un pla aprovat el 2013 que preveu construir 104 habitatges i un hotel de 4.000 metres quadrats amb 50 habitacions. El projecte, que afecta un total de 15 hectàrees, suposaria la destrucció de vuit barraques, 17 quilòmetres lineals de murs de pedra seca i 1.800 oliveres.
Tant l’Associació d’Amics de la Natura de Cadaqués com la Plataforma SOS Costa Brava i AEDEN-Salvem l’Empordà sostenen que la iniciativa comportarà “un impacte ambiental i paisatgístic extraordinari i de caràcter irreversible que canviarà la silueta urbana del municipi”. L’advocat Eduard de Ribot també ha assegurat que aquest impacte serà "excepcional". "Imaginar-se una urbanització a les muntanyes que constitueixen el fons escènic de Cadaqués, amb grans pendents i implicant terrenys amb desnivells de fins a 53 metres d’alçada és prou il·lustratiu”, ha afegit l'advocat.
Aquest impacte va acompanyat de la pèrdua d’un important patrimoni cultural i arquitectònic tradicional de pedra seca i d'arquitectura agrícola tradicional, que implica determinats treballs agraris. El projecte, de fet, també afectarà 1.800 oliveres i alzines.
Els naturalistes creuen que el Consistori hauria de fer efectiva l’aturada per raons jurídiques de pes. Segons els activistes, la urbanització és il·legal, ja que contravé normativa vigent. Per exemple, en tot l’àmbit hi ha pendents superiors al 20%, un percentatge que va contra la llei actual d’urbanisme. A més, la xarxa viària projectada contravé el planejament del municipi i el vial executat té afectacions directes sobre torrents i rieres. El pla no respecta el reglament de domini públic hidràulic, la seva naturalesa forestal i els valors naturals, ambientals, paisatgístics, patrimonials i culturals de la zona. Aquests valors obligaven a classificar l'àrea d’especial protecció i preservació, així com de sòl no urbanitzable.
Els naturalistes recorden que “les característiques i naturalesa dels sòls afectats tenen el mateix valor que els terrenys adjacents del Parc Natural del Cap de Creus". "Si no hi hagués aquesta expectativa urbanística", continuen, "aquests terrenys haurien d’estar inclosos al parc per la seva alta vàlua natural i paisatgística”.
Per tot això, demanen a l'Ajuntament que reconsideri aquesta actuació i torni a revisar el POUM. L'objectiu és plantejar un desenvolupament sostenible d’un municipi especialment castigat per la hiperfreqüentació a l’estiu i per unes expectatives de creixement que han arribat al seu límit de capacitat. L’alcalde, Josep Lloret, s’ha mostrat disposat a estudiar les peticions, però ha advertit que és difícil aturar un projecte que ja té tots els permisos.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.