El Comitè de Drets Humans de l’ONU admet a tràmit la demanda de Puigdemont
La setmana passada va dictaminar unes mesures cautelars i va advertir Espanya que havia de garantir els drets polítics de Jordi Sànchez
![Carles Puigdemont a Hèlsinki.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/ZOZ4U3X6CO6H3RSMDDJJOJSY3I.jpg?auth=95fc7652c266b6b3f07a7932d5f86520cac086391bf6cf70758472a42ecf2645&width=414)
El Comitè de Drets Humans de l'ONU ha admès a tràmit la demanda de l'expresident Carles Puigdemont contra la "vulneració" dels seus drets polítics a Espanya. Segons un escrit del comitè de l'ONU, dilluns el comitè de les Nacions Unides va acceptar a tràmit la demanda, mentre Puigdemont compareixia davant de les autoritats alemanyes després que el detinguessin diumenge. La decisió de l'ONU se suma al dictamen de la setmana passada sobre l'excandidat a la investidura Jordi Sànchez, tot i que llavors, a més d'admetre a tràmit la demanda, va dictaminar unes mesures cautelars i va advertir Espanya que havia de garantir els drets polítics del també expresident de l'ANC.
L'escrit de l'ONU indica que la demanda s'ha tramitat i enviat a les autoritats espanyoles perquè en un termini de sis mesos facilitin tota la informació sobre la qüestió. Especifica que no s'adopten mesures cautelars com en el cas de Jordi Sànchez i insta l'expresident de la Generalitat a indicar "quin tipus de mesures" vol exigir a Espanya en cas que finalment es conclogui que els seus drets han estat vulnerats.
Puigdemont va presentar el recurs davant del Comitè de Drets Humans de l'ONU l'1 de març i l'òrgan l'ha acceptat en menys d'un mes, tot i que el termini de resolució no es preveu que arribi tan aviat, tenint en compte que s'ha donat sis mesos a Espanya perquè aporti observacions i informació. L'expresident considera que Espanya ha violat part de la "Declaració Universal dels Drets Humans i la Carta dels Drets Civils i Polítics".
La demanda, titulada Puigdemont versus Espanya, defensa concretament que l'Estat ha vulnerat les seves obligacions en tractats de vigència internacional, com la Declaració Universal dels Drets Humans i el Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics. En virtut d'aquests tractats, Puigdemont reivindica el seu dret a presentar-se a les eleccions, el seu "dret a la llibertat d'associació amb altres polítics independentistes i partits polítics a la recerca d'un objectiu comú d'aconseguir la independència d'Espanya per a Catalunya" i el seu dret a la llibertat d'expressió política pacífica de suport de la causa de la independència de Catalunya.
Però al·lega que "aquests drets han estat violats per la conducta acumulativa i continuada del Regne d'Espanya", ja que va ser designat per la majoria del Parlament per a la reelecció com a president, però les autoritats espanyoles ho han impedit, segons defensa. També explica que, per tot això, s'ha vist obligat a escollir entre tornar a Espanya per ser "sotmès a detenció arbitrària, romandre com a president a l'exili o permetre que un candidat alternatiu sigui nomenat i investit com a president".
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.
Más información
Arxivat A
- Carles Puigdemont
- Declaració Unilateral Independència
- Jordi Sànchez
- Procés Independentista Catalán
- Llei Referèndum Catalunya
- Independentisme
- Legislació autonòmica
- Referèndum 1 d'octubre
- ONU
- Catalunya
- Autodeterminació
- Referèndum
- Generalitat Catalunya
- Eleccions
- Conflictes polítics
- Govern autonòmic
- Política autonòmica
- Organitzacions internacionals
- Comunitats autònomes
- Relacions exteriors
- Espanya
- Administració autonòmica
- Legislació
- Administració pública
- Política