Rajoy està disposat a ajornar el 155 si Puigdemont convoca eleccions
El Govern espanyol manté l'exigència que aclareixi que no va declarar la independència
![Rajoy durant la sessió de control al Congrés.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/UGXZG2R7Z4DEQHKLZGMYNYSN2I.jpg?auth=d6cbda6d6c530d95d60fc6675a4a1eb8b9acac094d1160ae743bcae53cde4d9a&width=414)
El Govern espanyol està disposat a ajornar l'aplicació de l'article 155 de la Constitució si Carles Puigdemont, president de la Generalitat, convoca eleccions autonòmiques anticipades a Catalunya. Dijous venç el termini que l'Executiu de Mariano Rajoy va donar al president català perquè aclareixi si va proclamar o no la independència i torni a la legalitat. En cas contrari, s'activarà la previsió constitucional que permet la intervenció selectiva de les competències d'una comunitat autònoma. No obstant això, fonts governamentals asseguren que l'Executiu central podria considerar com un retorn a la legalitat que Puigdemont convoqui eleccions, sempre que ho faci sense confirmar al mateix temps que efectivament va declarar la independència de Catalunya dimarts 10 d'octubre.
La proposta de Rajoy no ha fet moure res al Palau de la Generalitat. Fonts del Govern asseguren que l'Executiu català es manté en la proposta de diàleg directe que va enviar dilluns a la Moncloa, en resposta al requeriment formulat pel president del Govern espanyol, informa Camilo S. Baquero. Tant Esquerra Republicana com la CUP ja han rebutjat la proposta. "L'1 d'octubre el poble va decidir república, així que no hi ha marge de maniobra més enllà", ha assegurat Mar Ampurdanès, designada com a portaveu d'un acte de l'esquerra independentista en què participaven la CUP i Arran.
Tot està a punt perquè Rajoy convoqui els seus ministres una vegada arribi la contestació de Puigdemont al requeriment del Govern espanyol, amb un termini que finalitza dijous a les 10.00. No obstant això, l'activació de l'article 155 de la Constitució no és automàtica. Al contrari, els tràmits que cal fer per aprovar-lo al Senat podrien consumir alguns dies, depenent de la velocitat que Rajoy vulgui imposar al procés. Això obre una finestra d'oportunitat perquè Puigdemont convoqui eleccions davant la seva difícil situació i la tensió interna que enfronta els dos partits que formen la coalició de Junts pel Sí (PDeCAT i ERC) i als seus socis de la CUP.
El PP, el PSOE i Ciutadans sempre han vist avançar les eleccions com la millor solució per al conflicte institucional que enfronta en aquests moments el Govern espanyol i la Generalitat. No obstant això, fonts governamentals són taxatives: Puigdemont només evitarà l'aplicació de l'article 155 de la Constitució convocant eleccions si no acompanya el seu anunci amb la confirmació que va declarar la independència de Catalunya. Han de ser unes autonòmiques normals, subratllen aquests interlocutors, tot i que s'intentin vestir després de plebiscitàries.
Com que no hi ha una llei electoral catalana pròpia, la convocatòria de comicis autonòmics catalans es regeix per la Llei Orgànica del Règim Electoral General (LOREG), per la qual cosa hauria de complir les normes fixades en aquesta llei. Si Puigdemont decidís convocar-les, en aplicació dels terminis de la LOREG, i si vol que siguin aquest any i abans del Nadal, hauria de fer-ho com a màxim dimecres de la setmana que ve, 25 d'octubre, perquè cal que passin 54 dies des que es convoquen fins que es fan.
Si això passés, els comicis a Catalunya es farien el 17 de desembre. En tot cas, el Govern espanyol segueix ultimant les mesures derivades del 155 de la Constitució, així com els terminis per aplicar-les, amb els diversos partits, principalment amb el PSOE i Ciutadans.
ERC rebutja convocar eleccions
El portaveu d'ERC, Sergi Sabrià, ha rebutjat aquest dimecres una convocatòria d'eleccions perquè és "un escenari perdedor per al país". En declaracions a Europa Press, Sabrià ha contestat d'aquesta manera a la possibilitat que el Govern central no apliqui l'article 155 de la Constitució en cas que la Generalitat convoqui eleccions. "Descartem totalment la convocatòria d'eleccions. No necessitem mandats partidistes. El mandat democràtic el tenim: el referèndum de l'1-O", ha sentenciat Sabrià.
El republicà incideix a mantenir la voluntat de diàleg amb l'Estat i assegura que continuaran treballant per fer realitat la mediació, però "sempre amb l'objectiu de fer realitat el mandat popular", i amb l'exigència de la retirada dels cossos i forces de seguretat de l'Estat.
Entre les seves exigències també hi ha l'alliberament dels "presos polítics", en referència al president de l'ANC, Jordi Sànchez, i al president d'Òmnium, Jordi Cuixart, detinguts dilluns. El dirigent republicà també demana posar fi a "la repressió i la vulneració de drets fonamentals" dels catalans.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.
Arxivat A
- Comunitats autònomes
- Administració autonòmica
- Administració pública
- Espanya
- Referèndum 1 d'octubre
- Autodeterminació
- Generalitat Catalunya
- Catalunya
- Referèndum
- Conflictes polítics
- Eleccions
- Govern autonòmic
- Política autonòmica
- Article 155
- Constitució espanyola
- Legislació espanyola
- Parlament
- Legislació
- Política
- Justícia