Pisos turístics sota la llei
Les multes i el tancament d'habitatges de lloguer a Barcelona recorden que el mercat ha d'estar obert però regulat
![L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/R3PEQPJOMKMJT76AFDMVBMR5WY.jpg?auth=c474b812a134ac76d5653500567890c524f355366a2f8389947487e889850ec5&width=414)
Flexibilitzar les regles per incorporar noves realitats econòmiques a la legalitat és un objectiu legítim i necessari en una societat dinàmica com la que aspirem a tenir. Els pisos turístics van sortir de la competència de la Llei d'Arrendaments Urbans el 2013 i des de llavors estan subjectes a regulacions dispars segons les comunitats autònomes, a vegades en col·lisió amb els sectors hostalers que se senten afectats i a vegades en col·lisió amb una sana competència. Balears prohibeix els pisos turístics i permet només els xalets unifamiliars; Madrid impedia llogar-los per estades inferiors a cinc dies fins que una sentència del seu Tribunal Superior de Justícia va anul·lar aquesta disposició; Canàries els restringeix a les zones turístiques en una mesura impugnada per la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència.
Les prohibicions i els límits tan excessius són inacceptables en una economia oberta com ha de ser l'espanyola. Però permetre no és desregular, i en aquest sentit la necessitat de llicències i d'establir els impostos corresponents és la via perquè aquest sector pugui seguir creixent i generi beneficis per als turistes i per als arrendataris i no causi perjudicis a la societat.
Barcelona ha ordenat el tancament de 256 pisos i ha imposat multes de 30.000 euros als portals de lloguer Airbnb i Homeaway per publicar anuncis de pisos sense llicència, una mesura que ha fet enfurismar aquestes plataformes i els partidaris de la desregulació. Però l'excés de visitants —Barcelona va rebre 8,9 milions de turistes el 2015— s'ha convertit en el quart problema per als seus habitants, i és responsabilitat de les autoritats municipals ordenar aquesta realitat.
Els portals no es consideren responsables d'infraccions de tercers i han recorregut contra la multa, que l'Ajuntament amenaça a elevar fins als 600.000 euros. La pugna judicial està servida i han de guanyar-la l'equilibri i la legalitat.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.
Arxivat A
- Opinió
- Ada Colau
- Apartaments turístics
- Canàries
- Allotjaments
- Balears
- Madrid
- Hoteleria
- Comunitat de Madrid
- Espanya
- Turistificació
- Turisme massiu
- Gentrificació
- Economia urbana
- Política urbanística
- Ciutats sostenibles
- Desenvolupament urbà
- Desenvolupament sostenible
- Urbanisme
- Turisme
- Economia
- Política
- Medi ambient
- Problemes socials
- Societat