Barcelona lloga a través d’Airbnb 12 pisos per cada 1.000 habitants
La capital catalana té una ràtio superior a la de Roma o Londres de pisos anunciats per aquesta plataforma d'allotjament turístic
![La seu central d'Airbnb a Califòrnia.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/FEQV6ENRXBL7VBVKBG23A3AKCI.jpg?auth=d4de3c7b995422c28333616f0f27154d36b48a45a517e8e05b3c4d0fd785506e&width=414)
![Alfonso L. Congostrina](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/https%3A%2F%2Fs3.amazonaws.com%2Farc-authors%2Fprisa%2Ff83e1e00-58fc-4f9b-9546-7eb3a5b88b09.jpg?auth=548cf3da1ce2c7351e8b47dbf06cf28e9f8df3151090d0d40d2bdcae44607354&width=100&height=100&smart=true)
Una dotzena de pisos per cada 1.000 habitants es lloguen a través d'Airbnb a Barcelona. La capital catalana és la ciutat d'Espanya on la plataforma de lloguer vacacional té més immobles a disposició dels turistes per nombre d'habitants. A més, Barcelona és una de les ciutats amb la ràtio més alta d'Europa: a Roma, Airbnb ofereix deu pisos de lloguer per cada 1.000 habitants; a Londres, set, i a Madrid, tres. Un estudi de la Universitat de Vic (UVic-UCC) acusa la plataforma de provocar, entre altres factors, la pèrdua de veïns als barris més cèntrics, un fenomen que també ha succeït a París, on per cada 1.000 habitants hi ha 28 pisos gestionats per Airbnb, o a Florència, on són 24 pisos.
“L'elevada presència d'allotjaments d'Airbnb a zones com el Raval, el Poble-sec, la Barceloneta, Sant Pere i Santa Caterina i la Ribera ha provocat, entre altres factors, una pèrdua de la densitat de població, així com un increment dels preus de l'habitatge de segona mà d'entre el 68% i el 133% en el període comprès entre el 2012 i el 2018”. Així de contundent es mostrava ahir dimecres Joan Carles Martori, investigador de la UVic-UCC.
Martori i Raymond Lagonigro, formen part del grup de recerca Data Analysis and Modeling (DAM), que en col·laboració amb l'investigador Phillipe Aparicio de l'Institute National de la Recherche Scientifique del Canadà han publicat un estudi a la revista científica Applied Geography, on s'analitza la incidència de la plataforma de lloguer vacacional a Barcelona. Segons els autors de l'article, l'atractiu d'Airbnb per la zona central de la capital catalana només s'explica a través dels grans plans urbanístics que es van dur a terme a la ciutat entre el 1990 i el 2010, a més de la transformació del front marítim en la Vila Olímpica el 1992.
L'informe ha dividit la ciutat en 1.061 seccions i ha conclòs que “la renda familiar, el nivell d'educació de la població, la grandària de l'habitatge i el nombre de punts d'interès turístic són els factors clau que influencien en la distribució geogràfica dels allotjaments d'Airbnb”. El juny del 2019 es van registrar 19.819 allotjaments d'Airbnb a Barcelona, incloent-hi les cases i habitacions privades i compartides.
La zona amb més concentració de pisos llogats per la plataforma és la part nord-oest de Ciutat Vella, la Vila de Gràcia i l'Eixample, amb especial incidència en les proximitats de la Sagrada Família. En aquestes zones els investigadors asseguren que més del 10% dels habitatges que s'anuncien pertanyen a Airbnb. Altres seccions censals de la Dreta de l'Eixample, Sant Pere i Santa Caterina i la Ribera és on s'ha registrat més conversió d'habitatges en allotjament de la plataforma: gairebé un 30%.
L’única alternativa de l’Ajuntament: la vigilància
“L'única cosa que pot fer l'Ajuntament de Barcelona és vigilar perquè no proliferin aquest tipus de lloguers. No és fàcil, però si volen revertir la situació han d'invertir molts esforços per lluitar contra Airbnb”, destacava ahir Joan Calis Martori. Per als investigadors, la capital catalana necessita un sistema molt més estricte per revisar les llicències d'habitatge turístic i noves polítiques urbanes per fer front a la massificació i el creixement d'aquest tipus de lloguer.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.