L’aturada triomfa al comerç i punxa a la indústria
La patronal de ‘pimes’ xifra en un 90% el seguiment a les botigues
![Imatge d'una botiga tancada a Terrassa.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/YY2V7HA24O62YH4UVYX77O7FJA.jpg?auth=b4fc959a0aa9fe25d984ef391ff87f40b79514e5b618421618f9066d1fcffe64&width=414)
El botiguer va ser clau per a l'èxit de les aturades d'ahir. A primera hora del matí, multitud de botigues de barri, bars, gimnasos o cafeteries de Barcelona es van despertar amb la persiana baixada i un cartell en el qual expressaven el seu suport a la vaga o a l'"aturada de país" per protestar per l'actuació policial de diumenge. La patronal Pimec va xifrar el seguiment a les botigues en el 90%. Al centre de la ciutat, les grans superfícies van decidir obrir de manera molt majoritària. No obstant això, els piquets informatius van obligar que moltes tanquessin.
A les nou del matí, al carrer Urgell semblava diumenge. No només per l'escàs tràfic, sinó també perquè amb prou feines hi havia establiments oberts. A la cafeteria de la cadena Bracafé un paper anunciava que el local no obriria en tot el dia. Pocs metres més avall, l'entrada del mercat provisional de Sant Antoni estava tancada. De la mateixa manera que ho estava la dels supermercats Bon Preu i Condis al carrer Sepúlveda i fins i tot oficines de bancs com el Sabadell.
També en l'Eixample Esquerre havien tancat bancs, bars —"Tancat per dignitat", assenyalava el cartell del bar Gelida del carrer de Diputació— i fins i tot gimnasos. No obstant això, a les zones més cèntriques de la ciutat la vaga perdia força. Les grans superfícies i marques de moda van rebutjar unir-s'hi. El seguiment va ser irregular a la Rambla de Catalunya, mentre que les botigues del passeig de Gràcia, la principal artèria comercial de la ciutat, seguien obertes. No van abaixar la persiana, per exemple, els establiments de Mango, Zara, Uniqlo, H&M o la botiga del FC Barcelona. Ho van haver de fer, no obstant això, quan els piquets van reclamar el seu tancament.
L'"aturada de país", no obstant això, no va tenir els efectes esperats a les fàbriques i polígons industrials. La consellera de Treball, Dolors Bassa, va assegurar que l'aturada va ser "massiva", però no va poder detallar l'afectació que va tenir en l'àmbit industrial. Com a exemple d'aturada, només va posar el del complex petroquímic de Tarragona, que sí que va secundar la mobilització.
La consellera va justificar que no tenia dades detallades perquè es tractava d'"una aturada de país", sense "notificació oficial per part dels treballadors que s'hi acullen". Sí que va donar dades de la demanda energètica —un indicador per valorar les vagues—, que va ser un 11,5% menor al dia anterior. Fonts sindicals van assegurar que les grans la majoria de polígons van funcionar amb normalitat. La fàbrica de Seat de Martorell, amb més de 14.500 treballadors, no va secundar les aturades.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.
Arxivat A
- Vaga Catalunya 3-O
- Referèndum 1 d'octubre
- Vagues generals
- Catalunya
- Vagues
- Autodeterminació
- Generalitat Catalunya
- Referèndum
- Conflictes laborals
- Conflictes polítics
- Eleccions
- Govern autonòmic
- Relacions laborals
- Política autonòmica
- Comunitats autònomes
- Administració autonòmica
- Espanya
- Feina
- Política
- Administració pública