La CUP avisa que no votarà a favor de Turull si no hi ha desobediència
Els anticapitalistes conviden la Mesa del Parlament a acceptar el vot delegat de Puigdemont i Comín
![Àngels Piñol](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/https%3A%2F%2Fs3.amazonaws.com%2Farc-authors%2Fprisa%2F2996def5-4f7d-4ecf-ada6-746768fac215.png?auth=4edcab0cb2f418f595b64b8e453c1c1ede58c476b20f5338b20762076716a89d&width=100&height=100&smart=true)
![D'esquerra a dreta, els diputats de la CUP Natàlia Sànchez, Maria Sirvent, Carles Riera i Vidal Aragonés.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/EVM2BPH2WCBEP43443TLSWHNOQ.jpg?auth=f56c0a4ae4d181afdd42b354bbc2a768925713626f185a95ff1ab35c4ea2c341&width=414)
La CUP s'ha ratificat aquest dimarts a la tarda que mantindrà l'abstenció dels seus quatre diputats en una eventual investidura de Jordi Turull com a candidat a la presidència de la Generalitat. Carles Riera, portaveu dels anticapitalistes, ha confirmat que l'aposta del seu grup és construir la república i que ara com ara Esquerra i Junts per Catalunya només han donat mostres de seguir el camí d'un Executiu autonòmic. Tot i això, la CUP ha presentat a la Mesa del Parlamentun escrit perquè accepti el vot delegat de Carles Puigdemont i Toni Comín, fugits a l'estranger. Si tots dos poguessin votar, no caldrien els vots dels anticapitalistes.
En unes declaracions al Parlament, Riera ha sintetitzat el conflicte amb aquesta frase: “O mana el poble o mana el Constitucional”. La posició de la CUP, que està reclamant un gest a favor de la sobirania del Parlament, és transcendent perquè els constitucionalistes, inclosos els comuns, sumen 65 vots, mentre que Junts per Catalunya i Esquerra, descomptant els vots de Puigdemont i Comín, 64. Per això, els dos grans partits independentistes com a mínim necessitarien dos vots a favor de la CUP. Els seus diputats exigeixen també als seus socis potencials que es comprometin a aplicar les lleis que van ser suspeses i anul·lades pel Tribunal Constitucional.
Ha estat una mala notícia la renúncia de Jordi Sànchez”, afirma Carles Riera, de la CUP
Riera ha aclarit que la seva prioritat és la desobediència i, per tant, la qüestió del nom del candidat passa a un segon pla. “No va haver-hi veto a Sànchez ni tampoc a un altre candidat. La nostra proposta és de quatre abstencions. Qualsevol nom serà dolent si és per presidir un Govern autonòmic i serà bo si és per a un de republicà”, ha assenyalat. Malgrat tot, Riera va admetre la setmana passada que un candidat del PDeCAT no els posava les “coses fàcils”. "Sí, ho vaig dir. Només cal mirar les coses que ha dit Marta Pascal des del 21 de desembre", va assenyalar. Turull és un càrrec històric rellevant de l'antiga Convergència i del PDeCAT i l'oposició ha recordat aquest dimarts que va acompanyar als jutjats els acusats per la trama del 3%. “El nom no era rellevant ni abans ni ara”, ha insistit Riera. “Volem que el Parlament es pronunciï: si assumeix la seva sobirania o prefereix declinar-la a tribunals espanyols”.
Els anticapitalistes no han amagat que per a ells ha estat una “mala notícia” la renúncia de Sànchez, en considerar que, malgrat la seva “solidaritat antirepressiva” ha estat una “victòria gratuïta” de l'Estat. La CUP estarà atenta davant de la possibilitat –remota– que la Mesa del Parlament accepti el vot delegat de Puigdemont i Comín. En aquest cas, i encara que no seria determinant, aquest gest “transcendent” sí que s'analitzaria. La CUP pren les seves decisions en consells polítics i, segons Riera, serà a temps de fer-ne un si la nova proposta és consistent. “Si el motiu val, la CUP té temps per a tot”, ha assenyalat. “Però no tenim pressa. Acostuma a ser mala consellera”, ha afegit.
Malgrat tot, Junts per Catalunya i la CUP han celebrat aquest dimarts a la tarda una reunió per valorar un possible acostament. Els anticapitalistes faran una conferència política al Born Centre Cultural en la qual exposaran la seva posició davant del bloqueig polític. A l'acte hi intervindran diputats i membres del secretariat. El conclave, similar al que van fer quan fa un any van mostrar la seva estratègia davant dels pressupostos, tindrà tres eixos: descriure la situació actual; les seves pròpies propostes i per què el pla d'Esquerra i el PDeCAT és “perjudicial per a l'independentisme i el país en general”.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.