Administracions i entitats plantejaran a Endesa que assumeixi el 60% de la factura dels pobres energètics
La proposta de conveni recull que siguin les empreses les que assumeixin el deute acumulat, que supera els 20 milions
![Reunió sobre pobresa energètica a la Generalitat, aquest dimecres.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/WSTOYMKOJE6FBFKY3LL7R3RNJU.jpg?auth=cc1061d941db9b125fce0b56be290a174f42ecfe1289c253a364406ccb7e4ae1&width=414)
La Generalitat, les administracions locals i les entitats socials han arribat a un acord sobre el text amb el qual es plantaran davant les empreses energètiques per negociar qui paga les factures de les famílies sense recursos. La proposta passa perquè les companyies assumeixen el 60% d'aquests rebuts, mentre que la resta se la repartiran entre administracions autonòmiques i locals. Les parts assumeixen que es tracta d'un punt de partida, així que el percentatge podria variar en les negociacions amb les energètiques. Per la seva banda, Endesa no ha volgut valorar la proposta perquè no tenen cap notificació oficial. “Ara comença un procés de negociació i el que surti ho haurem d'acordar entre tots”, ha apuntat el conseller de Treball i Afers Socials, Chakir el Homrani.
Des de l'aprovació de la llei 24/2015 contra els desnonaments i la pobresa energètica, les subministradores no poden tallar el servei a les famílies sense recursos que tinguin un informe dels serveis socials municipals. El problema és que la normativa va deixar una gran llacuna: establir qui assumia l'import d'aquestes factures que quedaven sense pagar. La llei deixava la decisió en uns convenis que la Generalitat i les empreses havien de signar voluntàriament. El 2017 hi va haver un intent per tancar aquests convenis i es plantejava repartir el deute al 50%, però les empreses s'hi van negar. Des de llavors a les energètiques se'ls han acumulat les factures fins a arribar a més de 20 milions, en el cas d'Endesa, l'única que ha fet pública la xifra.
La companyia elèctrica va decidir forçar la Generalitat a moure fitxa i tornar a reprendre les negociacions llançant un envit polèmic: l'1 d'agost, en ple inici de vacances, va enviar massivament una carta a 250 ajuntaments reclamant-los el pagament de la meitat del deute acumulat dels pobres energètics; en cas contrari, amenaçava a començar a tallar el subministrament a partir de l'octubre. L'estratègia ha funcionat, de moment, perquè en els últims mesos s'han intensificat les negociacions entre la Generalitat i les empreses.
Però paral·lelament, el Govern va asseure a la taula ajuntaments, diputacions i entitats socials per fer un front comú i unificar la posició davant les energètiques. Aquest dimecres han tancat un acord que consisteix a plantejar a les empreses que assumeixin el 60% de les factures de les famílies sense recursos, mentre que el 40% l'assumiran les administracions. D'aquest últim percentatge, la meitat el pagarà la Generalitat i la resta es repartirà entre ajuntaments i diputacions.
A més, el text de l'acord estableix que el deute acumulat fins ara —des de l'entrada en vigor de la llei fins que s'aprovi el conveni— l'assumiran en exclusiva les empreses. L'import pendent no es coneix, només Endesa va xifrar el seu deute fins al mes de juliol passat, però no facilita la xifra actual, a la qual caldria sumar la d'altres companyies, que sempre s'han negat a publicar-la. Les administracions culpen les empreses del deute generat. "El 2017 vam presentar un conveni i es van negar a asseure's, i la seva falta de voluntat és la que ens ha portat fins aquí", ha assegurat Chakir el Homrani.
Un altre dels punts que estableix el text —acordat per la Generalitat, les diputacions, les entitats municipalistes, la Taula del Tercer Sector i l'Aliança contra la Pobresa Energètica— és obligar les empreses a retirar totes les denúncies per impagament interposades contra famílies sense recursos. Endesa admet que va interposar una d'aquestes denúncies abans de l'agost a una família de Lleida, però no diu si existeixen més casos. "Una cosa és reclamar el deute i una altra tallar el subministrament, són coses relacionades, però paral·leles", admet un portaveu d'Endesa, que al mateix temps afegeix que "amb les negociacions tot es paralitza".
Posició de força
La Generalitat es mostra optimista davant de les negociacions amb les companyies. "Estem en una bona posició perquè elles són conscients que també necessiten el conveni i tenir unes regles del joc clares", ha assegurat el conseller, que ha admès que encara no ha traslladat la proposta de conveni a les energètiques.
Per la seva banda, Endesa de moment no entra a valorar la proposta de conveni. "No podem valorar una proposta de conveni de la qual oficialment no tenim coneixement", assegura un portaveu de la companyia, que no obstant això admet que des de l'estiu mantenen negociacions amb la Generalitat per definir el conveni.
“Si a Endesa li interessa la pobresa energètica, té l'oportunitat de signar avui mateix el conveni”, ha etzibat Laura Pérez, regidora de Drets Socials de l'Ajuntament de Barcelona, que ha afegit que la proposta de conveni “llança el missatge clar a les empreses amb beneficis multimilionaris que han d'assumir corresponsabilitzar-se de la pobresa energètica”. Les entitats socials també s'han felicitat per l'acord, tot i que admeten que només és un primer pas. “Estem en un punt d'inflexió, però només és una proposta i ara la pilota és a la teulada d'Endesa”, ha afirmat María Campuzano, portaveu de l'Aliança contra la pobresa energètica, que demanen a la Generalitat “agilitat per signar el conveni i transparència sobre les condicions que Endesa posarà sobre la taula”. La companyia advoca per un repartiment al 50%, així que les negociacions definiran com queden finalment aquests percentatges.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.