Mor durant una operació de rescat un fiscal turc segrestat
Els militants protestaven per la mort d'un jove durant les manifestacions de Gezi
![Andrés Mourenza](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/https%3A%2F%2Fs3.amazonaws.com%2Farc-authors%2Fprisa%2Fd6901782-2f79-41c1-9897-03dec748d8c1.png?auth=ef0d437bdbaf779179d0997d6d506ac025dfadccb78c112de77e41059148213f&width=100&height=100&smart=true)
![Fotografía publicada a la pàgina web del grup DHKP-C.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/RKBANNGRWFXGAXFFAIJXIGUR7U.jpg?auth=c82a257936de23a6a68d685b01352698e4358ab4ed90b10368c6688983eb5f21&width=414)
La presa d'un fiscal turc com a ostatge per part d'un grup armat d'extrema esquerra ha conclòs aquest dimarts amb la intervenció d'efectius de les forces especials de la Policia i la mort tant del segrestat com dels seus raptors. Els agents han abatut els segrestadors i el fiscal ha resultat ferit de gravetat durant l'operació, motiu pel qual ha hagut de ser intervingut d’urgència. Malgrat això, al cap de tres hores, els metges de l'Hospital Florence Nightingale han anunciat que el jurista no ha pogut sobreposar-se als trets soferts –al cap i el pit–, diparats presumptament pels segrestadors.
Segons ha informat en una roda de premsa improvisada el cap de Policia d’Istanbul, Selami Altinok, les negociacions amb els segrestadors s’han allargat sis hores per via telefònica i “de bona fe” però, després de sentir trets, els agents han decidit intervenir, i han matat els “dos terroristes” implicats. Diversos periodistes locals han assegurat que, al voltant de les 20.30 (hora local), s’havien sentit una desena de trets al Palau de la Justícia, on s’ha produit el segrest i, posteriorment, les autoritats turques han explicat que els raptors havien disparat diverses vegades contra el fiscal. Malgrat això, d'acord amb la web Halkinsesi.tv, lligada al grup armat implicat en el segrest, el Partit Revolucionari per a l’Alliberament del Poble (DHKP-C), l'ostatge ha rebut un tret dels segrestadors “després” que comencés l'operació policial. Per afegir més confusió, Halkinsesi.tv, i altres mitjans turcs, indiquen que són tres els segrestadors morts, i no dos com insisteix la Policia.
La crisi ha començat poc després del migdia (una hora menys a Espanya) amb la presa com a ostatge del fiscal Mehmet Selim Kiraz al seu despatx del Palau de la Justícia d’Istanbul. Kiraz dirigeix la investigació sobre la mort de Berkin Elvan, un jove de 15 anys mort el març passat després de nou mesos en coma a causa d’un cop al cap amb un pot de gas que va llançar la policia durant les protestes de Gezi l'estiu del 2013.
El DHKP-C ha amenaçat d’assassinar el fiscal tret que els policies presumptament implicats en la mort d’Elvan fessin una confessió de culpabilitat davant els canals de televisió, i després fossin jutjats per un “tribunal popular”, i es donés l'ordre d'alliberar sense càrrecs tots els manifestants imputats per haver participat en les protestes desencadenades després de la mort d’Elvan. La negociació amb els segrestadors ha estat dirigida per experts de la Policia amb ajuda del president del Col·legi d’Advocats d’Istanbul i s’ha allargat durant sis hores. Al mateix temps, els agents han ordenat l'evacuació de l'edifici –ja que els segrestadors han afirmat que portaven explosius– i efectius de les forces especials han pres posicions a l'exterior, segons han mostrat els canals de televisió turcs.
El DHKP-C, organització considerada terrorista a Turquia els Estats Units i la UE, és hereu dels grups esquerrans dels 1970, encara que els seus atemptats més importants s’han produït dues dècades més tard. Entre ells destaca l'assassinat de diversos militars turcs i nord-americans o el de l'empresari Özdemir Sabanci. En els últims anys s'han vist involucrats en diversos atacs, alguns d'ells suïcides, contra instal·lacions policials o l’ambaixada dels EUA. Així mateix, els seus militants han lluitat a trets contra organitzacions mafioses i venedors de droga que pretenien instal·lar-se en districtes d’Istanbul controlats pel grup esquerrà.
El barri obrer d’Okmeydani, del qual era originari Berkin Elvan i que està situat a prop del Palau de Justícia d’Istanbul, és precisament un dels llocs on es registra més activitat del DHKP-C. En les protestes després de la mort d’Elvan, seguidors del DHKP-C armats amb kalàixnikovs s’han enfrontat als agents de policia a Okmeydani i aquests han hagut de demanar la intervenció d'unitats antiterroristes per posar fi als disturbis.
Malgrat el cert suport que el grup desperta en barris com Okmeydani, de població alevina (minoria xiïta heterodoxa tradicionalment marginada per la majoria sunnita de Turquía), la família d’Elvan i organitzacions d'esquerra han demanat al DHKP-C l'alliberament del fiscal segrestat. “Volem justícia. No volem que ningú vessi ni tan sols una gota de sang més, ni volem que altres mares plorin”, ha demanat Sami Elvan, pare de l'adolescent mort, en un vídeo publicat a Internet.
Encara que hagi conclòs, el segrest del fiscal segueix envoltat d'interrogants, difícils de respondre, atès que el Govern islamista moderat ha decretat la prohibició d'emetre informació sobre el cas per raons de “seguretat nacional”. El cap de l'oposició a Turquia, el socialdemòcrata Kemal Kiliçdaroglu, s’ha preguntat “com és possible entrar armat amb pistoles, manilles de plàstic i banderes (del DHKP-C)” sense que els serveis de seguretat se n’adonin en un edifici que va ser inaugurat fa només quatre anys com un dels tribunals més moderns del país. Kiliçdaroglu ha lligat l'incident al tall d'electricitat que han patit pràcticament totes les províncies de Turquia durant aquest dimarts i ha arribat a insinuar que podria haver-hi “una mà del Govern” darrere del segrest.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.