Tsipras avisa de les dificultats que queden malgrat l’acord amb la UE
“Divendres vam fer un pas decisiu en deixar enrere l'austeritat i els rescats", assegura
![María Antonia Sánchez-Vallejo](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/https%3A%2F%2Fs3.amazonaws.com%2Farc-authors%2Fprisa%2F0095c6d0-3f01-466b-bf23-54f7dae863ae.png?auth=8b7e790776e1a90353b2dd71c853db2fa8397c8a9b22f122ee03b0b4a1e16bd6&width=100&height=100&smart=true)
![Tsipras a l'arribada de la reunió ministerial d'avui a Atenes.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/YGUX7V443CCQUIAOOHDITZFAY4.jpg?auth=df8458a07eee1d238a1afdd63328aa84cccc44875527e5f03086df37e46c128f&width=414)
Grècia ha guanyat temps. Quatre mesos, només, i unes condicions que no semblen sinó una victòria pírrica per a les pretensions inicials del Govern d'Atenes, però que de moment allunyen el fantasma d'una sortida de l'euro o, el més probable, un corralito per frenar la sagnant fugida de capitals (mil milions van sortir divendres del país, segons fonts bancàries citades aquest dissabte per l'agència Reuters; un total de 20.000 milions des del desembre).
De poc van servir els grans esforços de Iannis Varufakis, ministre de Finances, en presentar divendres a la nit a Brussel·les com un triomf el que molts a Grècia veuen només com un període de gràcia subjecte a massa condicions: la llista de reformes concretes que ha de presentar als seus socis dilluns, punt de partida de l'acord i condició sine qua non per aconseguir-lo; el fet de governar tan a curt termini, sense gastar –és a dir, evitant l'impacte fiscal de les mesures que s'adoptin– i amb el calendari en contra o, en definitiva, el retorn a les arques europees del fons de recapitalització bancària (11.000 milions) enfront dels escassos 1.900 milions que rebrà Atenes dels beneficis que les operacions amb bons grecs han donat als bancs centrals.
“Divendres vam fer un pas decisiu en deixar l'austeritat, els rescats i la troica [darrere]. Hem guanyat la batalla, però no la guerra. Al davant ens esperen moltes dificultats”, va afirmar en un discurs televisat el primer ministre, Alexis Tsipras, a qui la premsa grega, com l'alemanya, concedeix un protagonisme decisiu, via telefònica, en l'elaboració de l'acord amb l'Eurogrup en detriment del seu temperamental ministre de Finances. “Hem guanyat temps. L'economia grega i el Govern grec no han estat escanyats, com una vegada ho va estar el pla polític original de molts fora i dins del país”, va manifestar Gravril Sakelaridis, portaveu del Govern al canal de televisió Mega. En la mateixa línia s'havia pronunciat divendres a Brussel·les Varufakis: “Hem deixat enrere el rescat. És només un pas, però tots els èxits comencen així, amb un simple pas”.
“Hem guanyat temps. L'economia grega i el Govern no han estat escanyats, com ho va estar un cop el pla de molts fora i dins del país
Cap membre del Govern, des de Tsipras fins al portaveu, no es va saltar, per tant, aquest guió, un missatge en clau política per salvar la cara –quan més del 80% de la ciutadania dóna suport a l'executiu en les negociacions– i vendre els escassos avantatges de l'acord, i així ho va ressaltar el mateix Tsipras, subratllant la idea esbossada pel seu portaveu: “Divendres vam fer fracassar el pla de les forces conservadores a Grècia i a l'estranger per asfixiar el nostre país i vam demostrar que Europa és un espai per a la negociació i els compromisos beneficiosos per a les parts”, va dir el primer ministre en la seva al·locució.
Asfíxia
Ara bé, on l'Executiu assegurava veure alleujament, els mitjans grecs només hi veien asfíxia, la paraula més repetida en titulars i editorials. Asfíxia en el calendari, en els terminis; asfíxia en el marc i en el context (“hem recollit un país amb les arques buides”, va recordar Tsipras), o asfíxia, en definitiva, per la mateixa inexperiència de l'executiu, que fa menys d'un mes que està en el càrrec, davant dels falcons de l'Eurogrup i, especialment, d'Alemanya, secundada per Espanya i Portugal a l'hora de fer passar per l'adreçador Atenes: “Aquestes tres setmanes [de negociacions] han estat molt dures per a un Govern nou… que, és obvi, no intentem enganyar a ningú, no té l'experiència rellevant” que cal en una taula de negociacions, va assumir el portaveu, el més jove de tots els membres del gabinet.
Fonts governamentals van apuntar aquest dissabte que Atenes “prosseguirà amb l'aplicació del seu programa de govern”, és a dir, que començarà a legislar, com va avançar el primer ministre dimarts, sobre els assumptes més peremptoris, amb mesures que no qüestionin ni posin en perill la recuperació, inclòs l'augment progressiu del salari mínim, ja que, com ha subratllat el ministre de Finances, no té cap impacte fiscal.
Mesures concretes
Aquestes iniciatives bé podrien constituir el full de ruta de reformes que presenta als seus socis. És un objectiu principal aconseguir més ingressos mitjançant la lluita contra el contraban de combustible i tabac (preveu recaptar 5.500 milions) i, en general, el frau fiscal, inclosa una llei que permetrà retornar en cent terminis els deutes amb Hisenda als 3,5 milions d'endarrerits, amb un sistema de “bons” per als contribuents puntuals, segons la número dos del Ministeri de Finances, Nadia Valavani. Entre les prioritats de l'executiu també hi ha tirar endavant una llei contra els desnonaments del primer habitatge, la tramitació del qual, prevista per a aquesta setmana, va ser ajornada per evitar tensar encara més la corda amb l'Eurogrup en plena negociació. Sobre les privatitzacions, després de l'ambigüitat manifestada divendres per Varufakis, s'ignora si quedaran congelades o, com anunciava en un diari el ministre de Reconstrucció Productiva –i exponent de l'ala més radical de Syriza–, Panaiotis Lafazanis, “el Govern no les continuarà fent”.
L'oposició critica el Govern per haver aconseguit unes condicions "molt pitjors" per a un nou rescat
En un pont de tres dies –dilluns és dilluns de quaresma, la celebració que posa fi a un carnestoltes tan festejat que sembla com si el futur del país no estigués en l'aire–, la ciutadania prestava en general poca atenció a l'acord de l'Eurogrup, ocupada com estava en les compres d'última hora, amb els mercats (d'alimentació) a vessar i un trànsit incessant a tot el país. Només el principal partit d'oposició, Nova Democràcia, i el seu antic soci de Govern, el socialista Pasok, van criticar el resultat de l'Eurogrup, acusant Syriza de firmar un tercer rescat i amb condicions “molt pitjors” que les assolides pels dos anteriors. Malgrat l'ambient de festa que recorre el país, l'Executiu tenia previst reunir-se a la tarda per analitzar l'acordat a Brussel·les i, de ben segur, per repassar la llista de deures que ha de presentar demà; “la primera prova de foc del funcionament del Govern”, com l'anomenava aquest dissabte un diari local, tenia ja les hores comptades.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.