El president de la CNMC diu que “no hi ha qui entengui” el rebut de la llum
Competència demana més transparència en la factura energètica
![Un tècnic instal·la diversos comptadors elèctrics.](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/3VCIB4B5SLIKOIXEWSHPGYHRCU.jpg?auth=b12b4dbb7b7a10925a0c65449f6d3ad5d3146e414ee5edc20faf4757d977bfb5&width=414)
El rebut de la llum "no hi ha qui l'entengui". Així de taxatiu ha estat el president de la Comissió Nacional dels Mercats i de la Competència (CNMC), José María Marín Quemada, que ha advocat aquest dimarts per augmentar la transparència en el rebut de la llum, en el qual, ha dit, es paguen coses que no haurien d'estar incloses.
Durant una conferència al Cercle d'Economia, Marín Quemada ha explicat que els consumidors han de tenir la possibilitat d'exercir "les seves accions", però que no poden fer-ho a través del rebut elèctric, sobretot perquè "no hi ha qui l'entengui". "Així és molt difícil emprendre qualsevol tipus d'acció", ha subratllat.
El màxim representant de Competència ha criticat d'aquesta manera que el rebut "no és gaire transparent", ja que, encara que no ho posi, es paguen moltes coses que no haurien d'estar on estan, de la mateixa manera que els "desajustaments" de la política agrària no estan en els rebuts que paga el sector.
Segons Marín Quemada, la política energètica hauria d'estar "on ha d'estar", amb els seus èxits d'estalvi i els seus fracassos de costos més elevats, i que, si no, posen les empreses i els consumidors en una situació tremendament complicada. En cas contrari, ha assegurat, el consumidor no entendrà per què ha de seguir pagant l'aturada de la central nuclear de Lemoniz o la instal·lació d'un hort solar a Argamasilla de Alba.
"Tot això és una realitat", ha dit Marín Quesada, i li ha semblat lògic que el consumidor es pugui preguntar per què ha de pagar l'hort solar d'Argamasilla quan paga el rebut de la llum. "Ho està pagant".
En un altre ordre de coses, el president de la CNMC ha advocat per seguir escometent les reformes estructurals perquè serveixen per impulsar l'Estat del benestar i, entre elles, ha citat la reforma del mercat laboral i ha dit que encara es podria continuar fent, ja que com menys rigidesa hi hagi al mercat laboral, "més qualitat de competència tindrem". Ha assenyalat que aquestes reformes tenen efecte a llarg termini, però també a curt per la seva capacitat per millorar les expectatives, que són el "motor" de la presa de decisions.
També ha dit que aviat proposaran una sèrie de reformes per dotar-se de més capacitat de reacció o de noves funcions que els permetin complir l'objectiu d'"impulsar el bon funcionament del mercat" en benefici de consumidors i empreses.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.