I si una església, una mesquita i una sinagoga convisquessin sota un mateix sostre?
El projecte House of One recorre a les xarxes socials i al micromecenatge per fer-ho realitat a Berlín
![](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/54GWYG23UPGJDHANGG2VLCVPTY.jpg?auth=f88cdedf791ba5de0f4641a6015347c23285149a1c7ea67ef5fc0b44118f2e55&width=414)
Unir en harmonia totes les religions és el somni, potser una utopia, de House of One. Es tracta del primer lloc del món que busca tenir una església, una sinagoga i una mesquita sota un mateix sostre, encara que separades entre elles. L'edifici, que planeja construir-se al centre de Berlín, ha iniciat una intensa activitat a internet per impulsar la seva pròpia campanya de micromecenatge, de 43 milions d'euros. De moment, ja han aconseguit el primer milió.
L'imam Kadir Sanci, el rabí Tovia Ben Chorin i el pastor luterà Gregor Hohberg no temen la càmera; a través de la tasca mediàtica que promociona el seu projecte en comú, han arribat a convertir-se en els Tres Tenors de les religions monoteistes. Van ser els representants religiosos que van acceptar la proposta de la parròquia St. Petri – St. Marien de Berlín, que els va convidar a unir les seves forces i crear House of One en un dels seus terrenys.
Per aconseguir el seu objectiu, s'ajuden en tota xarxa social possible, des de Google Plus fins a Pinterest . Són conscients que, amb cadascuna d'elles, arriben a un públic diferent. “Twitter ens serveix per donar informació immediata, que aviat desapareixerà en un immens oceà de missatges; Facebook, en canvi, ens permet establir un debat més pausat; i amb eines com Instagram recorrem a discursos més emocionals, basats en la imatge”, explica a Verne Frithjof Timm, responsable de mitjans socials del projecte.
Berlín, amb un conflictiu passat i una permanent mirada al futur, és la ciutat perfecta per albergar aquesta idea. La Petriplatz és el lloc on es va erigir la primera església de la ciutat al segle XIII, que va quedar destruïda després de la II Guerra Mundial. Ara espera convertir-se en un símbol de pau universal, explica Timm davant del terreny no edificat de la plaça i matisa que el suport que el Govern alemany ofereix a aquesta iniciativa “no inclou diners dels impostos eclesiàstics”.
![](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/R6W3Y5GOMNR7W4IQJGV2IVBMBA.jpg?auth=6e3cc1aec9a950eef2346bd944e9b52b41c0011db87445c650027cb4bbb72b00&width=414)
Si tot surt com s'espera, House of One estarà en ple funcionament l'any 2020. No és un lloc pensat només per acollir protestants, musulmans i jueus. L'espai central de l'edifici, que les uneix totes, estarà destinat a activitats socials, que donin cabuda a la resta de religions i en les quals es puguin sentir identificats els que no professen cap tipus de fe, apunten els seus organitzadors.
El 2014 es va convocar un concurs internacional per seleccionar l'arquitecte que construeixi el singular edifici. Es va triar l'estudi Kuehn Malvezzi, que ha respectat les necessitats de cadascuna de les religions representades. Els 43 milions d'euros que sol·liciten en donacions es destinaran en la seva gran part a construir l'edifici i estan controlats per una auditora independent, Gieron & Partner.
Després de les seves primeres aparicions a la premsa i a les xarxes socials, House of One ha necessitat diversos mesos per recaptar el seu primer milió d'euros. Si aconsegueixen arribar a la xifra de deu milions, es construirà la primera fase del projecte, concebut com un centre cívic aconfessional. Si no s'arriba a aquesta xifra, els diners recaptats es destinaran a activitats socials que respectin la idiosincràsia d'aquesta proposta.
El triple temple religiós només arribarà a existir si s'aconsegueixen els 43 milions pressupostats, una xifra inferior a la de sales de concerts com l'O2 berlinès o el Palau d'Esports de Madrid que, d'altra banda, són grans aportacions al PIB de les seves ciutats.
Per què donar una quantitat de diners com aquesta en aquest projecte en comptes de destinar-los a necessitats més immediates, com la crisi de refugiats?, preguntem als seus responsables. “Solucionar els problemes imminents és important, però també ho és solucionar una de les causes que generen molts dels conflictes actuals: la falta d'entesa entre cultures i religions”, argumenta Frithjof Timm després de meditar-ho durant diversos segons.
A través d'aquest enllaç es pot trobar una selecció de preguntes i respostes relacionades amb el projecte.
Tu suscripción se está usando en otro dispositivo
¿Quieres añadir otro usuario a tu suscripción?
Si continúas leyendo en este dispositivo, no se podrá leer en el otro.
FlechaTu suscripción se está usando en otro dispositivo y solo puedes acceder a EL PAÍS desde un dispositivo a la vez.
Si quieres compartir tu cuenta, cambia tu suscripción a la modalidad Premium, así podrás añadir otro usuario. Cada uno accederá con su propia cuenta de email, lo que os permitirá personalizar vuestra experiencia en EL PAÍS.
En el caso de no saber quién está usando tu cuenta, te recomendamos cambiar tu contraseña aquí.
Si decides continuar compartiendo tu cuenta, este mensaje se mostrará en tu dispositivo y en el de la otra persona que está usando tu cuenta de forma indefinida, afectando a tu experiencia de lectura. Puedes consultar aquí los términos y condiciones de la suscripción digital.
Sobre la firma
![Héctor Llanos Martínez](https://imagenes.elpais.com/resizer/v2/https%3A%2F%2Fs3.amazonaws.com%2Farc-authors%2Fprisa%2F918dd28f-b4d5-425e-a9b5-f238392b84a1.png?auth=daa8d45588f245675ef4f0691580f8f1e3ce934da090de97fb462521cf4d7507&width=100&height=100&smart=true)