Intel·lectuals i escriptors com Marsé, Goytisolo, Marías, Cercas, Millás i Montero exigeixen la dimissió de Torra
Una vintena de personalitats acusen el president de la Generalitat de “fomentar l'enfrontament i difondre l'odi entre conciutadans” i li demanen que convoqui eleccions
Escriptors i intel·lectuals com Juan Marsé, Luis Goytisolo, Javier Marías, Javier Cercas, Juan José Millás i Rosa Montero han exigit la dimissió del president de la Generalitat, Quim Torra, i la convocatòria d'eleccions autonòmiques que "donin lloc a un govern que de debò representi tots els catalans", i no exclogui, reverteixi les retallades i "no robi diners públics per finançar el procés". En un comunicat de Recortes Cero, que su...
Escriptors i intel·lectuals com Juan Marsé, Luis Goytisolo, Javier Marías, Javier Cercas, Juan José Millás i Rosa Montero han exigit la dimissió del president de la Generalitat, Quim Torra, i la convocatòria d'eleccions autonòmiques que "donin lloc a un govern que de debò representi tots els catalans", i no exclogui, reverteixi les retallades i "no robi diners públics per finançar el procés". En un comunicat de Recortes Cero, que subscriuen més d'una vintena de personalitats i al voltant de 300 persones, s'exigeix la dimissió de Torra com a president de la Generalitat. "No podem permetre que es continuen utilitzant les institucions per fomentar l'enfrontament i difondre l'odi entre conciutadans. Aquest tipus de situacions són pròpies de les dretes més reaccionàries, es diguin Torra o Abascal", assegura el comunicat de la plataforma.
El text reclama "un nou govern, sorgit d'unes eleccions, que de debò representi tots els catalans, i abordi com a tasca urgent la reversió de les retallades i reconstruir entre tots la Catalunya oberta i plural". En una trucada telefònica amb EL PAÍS, Javier Cercas ha confirmat que ha signat el manifest, que segons ha explicat no ha estat el primer sota el paraigua de Recortes Cero i que està finançat amb aportacions econòmiques dels signants. "El text està encaminat a fer palès que l'esquerra espanyola i l'esquerra catalana no volen enfrontar-se al fet que aquest moviment és inequívocament reaccionari", assegura Cercas. El manifest també ha tingut el suport de l'actriu Julieta Serrano, el cineasta Fernando Colomo, l'acadèmic Francisco Rico o l'exfiscal Carlos Jiménez Villarejo, entre altres intel·lectuals, que es presenten com a persones "d'esquerres amb diferents cultures polítiques".
El text de Recortes Cero posa especial èmfasi a denunciar les "mentides" de Torra o Puigdemont sobre el judici del procés. La plataforma exposa que els dirigents catalans jutjats pel Tribunal Suprem no han estat "condemnats per les seves idees". El judici no ha "sancionat milions de votants", i "ni tan sols s'ha jutjat l'independentisme". I insisteix que el Tribunal Suprem ha jutjat "els actes de dirigents concrets que han vulnerat la Constitució, han pretès fracturar el país i dividir el poble". "Els encausats han estat condemnats per malversació de fons. Això és corrupció. Són una "organització criminal" que va saquejar les arques públiques sota la bandera del 3%. No són "lluitadors víctimes d'un Estat repressor", exposen des de Recortes Cero.
En aquest sentit, indiquen que els dirigents independentistes "no són víctimes amb les quals cal solidaritzar-se", que formen part d'una "elit que té el poder de la Generalitat" i que van convocar un referèndum "sense les mínimes garanties democràtiques". D'altra banda, aprofundeixen que la "qualificació de presos polítics, a més de faltar el respecte a molts lluitadors antifranquistes, és donar suport als qui divideixen i enfronten el poble". I que intenten "utilitzar la sentència perquè hi hagi més divisió i enfrontament".
Más información
Arxivat A
- Poder judicial
- Referèndum
- Sentències
- Catalunya
- Eleccions
- Govern autonòmic
- Conflictes polítics
- Sancions
- Comunitats autònomes
- Judicis
- Quim Torra
- Procés judicial
- Administració autonòmica
- Espanya
- Política
- Justícia
- Sentència Procés
- Tribunal Suprem
- Judici al Procés
- Referèndum 1 d'octubre
- Tribunals
- Autodeterminació
- Generalitat Catalunya
- Casos judicials
- Procés Independentista Catalán