La pandèmia dispara els empadronaments a la Costa Brava
Fins a 4.000 persones, procedents principalment de Barcelona, s’han registrat a les localitats costaneres de Girona des del març
Unes quatre mil persones, principalment barcelonins, s’han empadronat a la localitat d’estiueig de la Costa Brava des que va començar la pandèmia, com a conseqüència del primer confinament i d’una mesura preventiva davant d’un possible segon estat d’alarma. És un fenomen que afecta els 21 municipis del litoral gironí, de Blanes a Cadaqués, amb pics al maig, juliol i agost.
Les xifres van des de les 30 altes comptabilitzades a Portbou a les 860 de Blanes. La casuística és molt diversa, amb confirmacions d’estrangers ...
Unes quatre mil persones, principalment barcelonins, s’han empadronat a la localitat d’estiueig de la Costa Brava des que va començar la pandèmia, com a conseqüència del primer confinament i d’una mesura preventiva davant d’un possible segon estat d’alarma. És un fenomen que afecta els 21 municipis del litoral gironí, de Blanes a Cadaqués, amb pics al maig, juliol i agost.
Les xifres van des de les 30 altes comptabilitzades a Portbou a les 860 de Blanes. La casuística és molt diversa, amb confirmacions d’estrangers comunitaris, renovacions d’extracomunitaris o naixements, però destaquen, sobretot, els inscrits procedents d’altres municipis de Catalunya amb segona residència, que han vist que poden teletreballar des de la costa.
Així, al Port de la Selva, localitat amb tendència a perdre població des de fa una dècada, el padró s’ha incrementat en 66 persones (de 953 a 1.019) del març fins a l’agost. L’alcalde, Josep Maria Cervera, ho atribueix als propietaris de segona residència i a gent que hi viu des de fa anys que no ho havien oficialitzat fins ara. El perfil també és divers: jubilats, persones de mitjana edat amb professions liberals que poden fer teletreball, els que passen ara la majoria de la setmana a la costa o parelles joves amb fills menors que han demanat de matricular els nens a escoles del Port de la Selva, Begur o Cadaqués. Precisament a Begur, des del març fins a l’agost hi ha hagut 89 altes al cens. En la majoria de casos s’hi inscriu només un dels dos cònjuges i l’altre es manté en el seu habitatge habitual. Malgrat que alguns procedeixen de Girona, la majoria, com Luis Soler, són de Barcelona. Té 66 anys i en fa 58 que estiueja a Begur. L’estat d’alarma el va agafar a la casa que té a la platja de Sa Tuna i va decidir confinar-se allà amb la seva dona. Els seus tres fills, independitzats, ho van fer a Barcelona. La seva mare, de 92 anys, viu a Begur, al nucli urbà. “Durant el confinament parlàvem des de la terrassa i el jardí. No li va faltar de res i va estar més tranquil·la tenint-nos aquí”, assegura. Van estar confinats en total calma a la cala, amb encara no mitja dotzena de cases ocupades, i quan va poder fer els tràmits a l’Ajuntament, al maig, s’hi va empadronar. “Feia temps que em voltava pel cap, perquè la intenció és venir a viure aquí quan ens retirem”, detalla. És autònom i li era més fàcil empadronar-se a Begur i anar a treballar Barcelona i tornar.
Estades temporals
La seva dona pot fer teletreball i ell va puntualment a visitar clients. Creuen que el consistori barceloní ha fet una bona feina de lluita contra el virus i s’estan plantejant si tornen a la capital. Fins ara anaven a Begur a l’agost, un cap de setmana de cada dos i per Setmana Santa. “Ara dependrà del que vagi passant, però si ens tornen a confinar ens quedarem aquí segur”, diu.
Els increments al padró destaquen també a Palamós, amb 378 altes, xifra que, tot i que no és gaire elevada, recull un important augment de barcelonins, sobretot al juliol i l’agost. A la comarca de la Selva, les localitats de Lloret de Mar i Tossa de Mar han tingut 269 i 169 altes respectivament, i a l’Alt Empordà 340, a l’Escala, i 273, a Roses.