Sergio Ramírez, premi Cervantes 2017
L'escriptor és el primer nicaragüenc que ha obtingut el guardó
L'escriptor nicaragüenc Sergio Ramírez (Masatepe, 1942) és el guanyador del Premi Cervantes del 2017, el guardó més prestigiós de la literatura en espanyol, que s'ha fallat avui. El nom del guanyador del Nobel de les lletres en castellà, dotat amb 125.000 euros, ha estat anunciat en roda de premsa pel portaveu del Govern espanyol i ministre d'Educació, Cultura i Esport, Íñigo Méndez de Vigo. El premi del 2016 va ser concedit a l'escriptor espanyol Eduardo Mendoza (Barcelona, 1943).
Sergio Ramírez creu que la gr...
L'escriptor nicaragüenc Sergio Ramírez (Masatepe, 1942) és el guanyador del Premi Cervantes del 2017, el guardó més prestigiós de la literatura en espanyol, que s'ha fallat avui. El nom del guanyador del Nobel de les lletres en castellà, dotat amb 125.000 euros, ha estat anunciat en roda de premsa pel portaveu del Govern espanyol i ministre d'Educació, Cultura i Esport, Íñigo Méndez de Vigo. El premi del 2016 va ser concedit a l'escriptor espanyol Eduardo Mendoza (Barcelona, 1943).
Sergio Ramírez creu que la gràcia del viatge del Quixot és que no desitja el retorn. Quan te'l trobes per aquests mons, saps que està a gust arreu on pugui compartir amb amics una bona conversa sobre literatura o política, acompanyat sempre de la Tulita, la seva dona. Tots dos hauran de viatjar a Espanya a l'abril per rebre de mans del rei Felip el Premi Cervantes. El jurat l'hi ha atorgat aquest dijous després de set votacions. És el primer autor nicaragüenc que l'aconsegueix.
Escriptor en un sentit ampli i ample de la paraula. Autor total: novel·lista, assagista, memorialista, poeta, periodista. Però també polític. Home de principis rectes, compromès amb la Revolució Sandinista fins al punt d'haver estat nomenat vicepresident –càrrec que va exercir entre el 1985 i el 1990– per un Daniel Ortega que el veu avui com el seu principal malson. És crític amb la deriva autoritària del seu país, i el prestigi internacional de la seva consciència, la d'un creador traduït a 20 llengües a tot el món, pesa. Les raons? En bona part es poden llegir a Adiós, muchachos, la seva memòria d'aquell temps, avui reduït al caudillismo residual del seu líder a Nicaragua.
Va ser advocat, però la literatura el va captivar ben aviat i ha bategat durant tota la seva vida, al costat del seu activisme per causes polítiques, socials i civils. La seva obra està impregnada per tota una rica amalgama de compromís cívic, plena d'un pensament que qüestiona la realitat, experiències en diversos fronts, referents històrics de la literatura i atenció constant als corrents del moment que li ha tocat viure.
Ramírez és un autor que coneix i aprofundeix en el que l'envolta, discret i sempre ben predisposat, serè i càlid. Va néixer el 1942 a Masatepe i als 18 anys ja va publicar els seus primers contes. Durant els seus anys d'estudiant de Dret va fundar la revista literària Ventana i el 1970 va publicar la seva primera novel·la, Tiempo de fulgor.
Des de llavors fins a Ya nadie llora por mí, la seva última novel·la, publicada fa dos mesos, han aparegut Baile de máscaras, Margarita está linda la mar –Premi Alfaguara el 1998–, Sombras, nada más, Mil y una muertes, La fugitiva o l'obra policíaca El cielo llora por mí. Un altre dels gèneres constants ha estat el conte. Però també la memòria, l'assaig i l'articulisme en cada front.
El Cervantes, creat el 1975 pel Ministeri de Cultura, reconeix la trajectòria d'un escriptor que amb el conjunt de la seva obra ha contribuït a enriquir el llegat literari hispà. La norma no escrita d'aquest guardó estableix alternança a l'hora de lliurar el premi entre escriptors espanyols i llatinoamericans. L'any passat el va guanyar Eduardo Mendoza. L'escriptor mexicà Fernando del Paso va ser guardonat amb el Premi Cervantes 2015. Anteriorment, van ser distingits Juan Goytisolo, Elena Poniatowska, Caballero Bonald, Nicanor Parra, Ana María Matute, José Emilio Pacheco i Juan Marsé, entre d'altres.
Espanya és el país que té més guardonats, 22; seguit de Mèxic, amb sis; Argentina, amb quatre; Xile i Cuba, tres; Colòmbia, un; Paraguai, un i Perú, un. El premi es lliura el 23 d'abril, dia en què es commemora la mort de Miguel de Cervantes, en un acte presidit pels Reis a la Universitat d'Alcalá d'Henares (Madrid), bressol de l'autor d'El Quixot.
El jurat està compost pels dos últims guanyadors del guardó (Mendoza i Del Paso), per Darío Villanueva Prieto, per part de la Reial Acadèmia Espanyola; Beatriz Vegh Villegas, de l'Acadèmia Nacional de Lletres de l'Uruguai; Carmen Ruiz Barrionuevo, de la Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles (CRUE); Diego Valadés Ríos, a proposta de la Unió d'Universitats d'Amèrica Llatina (UDUAL); Esperanza López Parada, Antonio Pau Pedrón, María del Carmen Pérez d'Armiñán García-Fresca, Ileana Alamilla Bustamante, María Augusta da Costa Vieira. Les votacions del jurat són secretes.
El Premi de Literatura en Llengua Castellana Miguel de Cervantes, que és el nom complet del guardó, "és el màxim reconeixement a la tasca creadora d'escriptors espanyols i hispanoamericans amb una trajectòria que hagi contribuït a enriquir de manera notable el patrimoni literari en llengua espanyola", explica el Ministeri de Cultura, que afegeix: "La relació d'autors premiats des de la seva primera convocatòria el 1975 constitueix una clara evidència de la significació del premi per a la cultura en espanyol".