La Generalitat anul·la la venda de la seu d’Empresa a una firma israeliana
La societat havia planejat fer habitatges de luxe i comerços a la Torre Muñoz
La Generalitat s'ha quedat sense comprador per a les seus d'Empresa i Ocupació al passeig de Gràcia i al carrer de Sepúlveda. L'Executiu català es va negar a finals de setembre a donar una segona pròrroga a la firma d'origen israelià Nadlan BCN perquè abonés l'import dels dos edificis, que ascendia a 63,5 milions d'euros. D'aquests, les arques públiques n'havien cobrat el 25%. L'Administració es quedarà amb aquesta quantitat i es reserva la possibilitat de reclamar danys i perjudicis i impedir que la societat obtingui contractes de la Generalitat en el futur. ...
La Generalitat s'ha quedat sense comprador per a les seus d'Empresa i Ocupació al passeig de Gràcia i al carrer de Sepúlveda. L'Executiu català es va negar a finals de setembre a donar una segona pròrroga a la firma d'origen israelià Nadlan BCN perquè abonés l'import dels dos edificis, que ascendia a 63,5 milions d'euros. D'aquests, les arques públiques n'havien cobrat el 25%. L'Administració es quedarà amb aquesta quantitat i es reserva la possibilitat de reclamar danys i perjudicis i impedir que la societat obtingui contractes de la Generalitat en el futur. L'empresa havia planejat fer pisos de luxe i locals comercials a l'edifici del passeig de Gràcia, pel que requeria d'un canvi d'usos de l'Ajuntament.
El Consell Executiu va aprovar el mes de juny passat la venda de dos immobles que ara ocupa el Departament d'Empresa i Ocupació. La firma d'origen israelià Nadlan BCN va aconseguir la Torre Muñoz, seu d'Empresa, per 41,6 milions d'euros, i la d'Ocupació, al carrer de Sepúlveda, per 21,9 milions. A canvi, la Generalitat signava dos contractes de lloguer: un de tres anys per 1,34 milions d'euros anuals a la seu d'Ocupació i un altre d'1,5 milions d'euros per 20 anys al passeig de Gràcia. Així i tot, les dependències de tot aquest departament han de traslladar-se a l'edifici de la Zona Franca que albergarà les àrees econòmiques de l'Administració catalana a partir de 2019.
La firma no va abonar aquesta quantitat de cop, sinó que va abonar un senyal de 15,9 milions d'euros, el 25% de l'import total. El 25 de juliol l'empresa havia d'aportar la suma restant i les despeses de subhasta, la qual cosa ascendia a 47,7 milions d'euros. No obstant això, la Generalitat li va concedir una pròrroga que expirava el passat 1 d'octubre. L'empresa tampoc va abonar l'import llavors i va sol·licitar una altra pròrroga fins a l'1 de desembre. La Generalitat va desestimar la petició i va decidir deixar sense efecte l'acord de Govern pel qual es va desprendre de tots dos immobles.
L'Executiu català no descarta reclamar a l'empresa danys i perjudicis. A més, estudiarà prohibir a l'empresa treballar per l'Administració catalana. Fonts del Departament d'Economia van explicar que la Generalitat encara té una mica de temps per adjudicar l'immoble a una altra empresa, en concret, fins al 18 de novembre. A partir d'aquesta data hauria d'obrir un altre procés, encara que la conselleria que dirigeix Andreu Mas-Colell probablement deixarà aquesta decisió al proper govern.
Fonts del mercat van assegurar que l'operació que havia planejat Nadlan BCN era molt complexa. Aquestes fonts, que coneixien l'operació, expliquen que la firma pretenia fer habitatges de luxe i obrir un espai comercial a la Torre Muñoz (que va ser propietat de la família Muñoz Ramonet) quan l'abandonés el Departament d'Empresa. No en va, la torre està situada a l'avinguda barcelonina més cobejada per immobiliàries i fons d'inversió. No obstant això, l'ús actual de l'immoble és d'equipament, per la qual cosa la seva transformació hagués requerit d'una modificació del Pla General Metropolità. Aquest tràmit requereix obtenir llum verda de l'Ajuntament i la Generalitat.
Falta de finançament
Aquests canvis estan subjectes a justificacions i compensacions molt clares, sobretot quan l'edifici està al Catàleg de Patrimoni Arquitectònic. De fet, el Tribunal Suprem ja va tombar el 2012 la requalificació del solar en el qual hi havia la Clínica Quirón d'equipaments a residencial perquè va jutjar que aquesta operació mancava d'interès general. Les mateixes fonts indiquen que aquesta complexitat ha dificultat que Nadlan BCN trobés finançament per al projecte.