Unió convocarà una consulta entre els militants per definir-se en el procés
Els democristians no expliquen ni com ni quan faran la votació
Unió celebrarà una consulta interna entre la militància per definir la seva posició sobre el procés sobiranista amb vista a les eleccions del 27 de setembre concebudes per Artur Mas com el substitutiu del referèndum. Ramon Espadaler, secretari general d’Unió, va anunciar la decisió en un consell nacional del partit celebrat a l’Hospitalet, però la va envoltar d'incògnites. No va concretar com es farà ni quan, tot i que va dei...
Unió celebrarà una consulta interna entre la militància per definir la seva posició sobre el procés sobiranista amb vista a les eleccions del 27 de setembre concebudes per Artur Mas com el substitutiu del referèndum. Ramon Espadaler, secretari general d’Unió, va anunciar la decisió en un consell nacional del partit celebrat a l’Hospitalet, però la va envoltar d'incògnites. No va concretar com es farà ni quan, tot i que va deixar anar que la prioritat són ara les eleccions municipals del 24 de maig. En qualsevol cas, no va fixar la consulta interna per abans d'aquesta data. La proposta xoca amb la que va formular ahir el mateix Artur Mas quan, hores després, en una convenció municipal de Convergència al Muntanyà, va apostar per vincular els dos comicis per apuntalar el procés.
De fet, el president va ometre en el seu discurs davant els seus alcaldables la decisió del seu soci, que reflecteix una velocitat diferent sobre com afrontar la ruta independentista. Josep Rull, coordinador de Convergència, sí que va celebrar l'aposta d’Unió i va expressar el seu desig que els democristians els secundin. “Junts som imparables”, va assenyalar. Tanmateix, Espadaler va aclarir que la proposta que plantejaran als militants davant la “transcendent cruïlla” serà la del comitè de govern del partit, és a dir, no serà la que propugna Artur Mas. “No discutirem sobre el full de ruta que hagi escrit algú altre ni anirem al ritme que ens marquin des de fora. Marcarem el nostre propi ritme”, va avisar.
Amb la seva decisió, Unió intenta guanyar temps en les tibants relacions que manté amb Convergència i que van esclatar fa dues setmanes al Congrés pel vot divergent al Congrés de Diputats d’Unió i Convergència en el pacte antigihadista. L'assumpte es va resoldre aquesta setmana quan tot el grup es va abstenir al Congrés. Per dissipar qualsevol sospita, Espadaler va recalcar que Unió, com a partit humanista, mai votarà a favor de la presó permanent revisable.
Espadaler reivindica la unitat del seu partit a Vic davant les municipals
Els dos socis han passat pàgina d'aquest episodi en què Josep Antoni Duran Lleida va dir que se sentia desautoritzat, però continuen tenint molts fronts oberts amb vista a les municipals. El desacord més rellevant és el que estan protagonitzant a Vic, on cadascun dels dos socis avala un tinent d'alcalde diferent per substituir Josep Maria Vila d'Abadal: Convergència a Anna Erra i Unió a Josep Arimany. Espadaler va reclamar unitat: “En una capital de comarca com Vic (Osona) es posen en dubte els acords de federació. Dues llistes no són positives per a una ciutat amb 14 candidatures”, va apuntar el també conseller d’Interior, que va reivindicar, sense nomenar-lo, Arimany, home de la seva confiança. Espadaler també va lamentar que no hagi estat possible elaborar una candidatura conjunta a Malgrat de Mar, on els dos socis competiran per separat: Carme Ponsa per Unió i Neus Serra per Convergència. Per contra, va posar com a model a seguir la llista en comú a Canet de Mar i Sant Pere de Ribes, i a Salou.
Espadaler va voler expressament tancar files amb Duran Lleida després d’avisar que no podrà continuar secundant CiU si aposta per la independència. “Em nego a acceptar aquelles veus que afirmen que una cosa és Unió i una altra el president [Duran Lleida]. Ho fan per intentar afeblir el lideratge. Nosaltres hem estat units com un sol home amb el govern i la consulta”, va assenyalar Espadaler, que va reivindicar el compromís d’Unió amb la consulta i en el desplegament del programa electoral en temes com ara protegir els col·lectius homosexuals contra qualsevol discriminació i va citar com a punts del programa la “recuperació econòmica, la transparència, el dret a decidir i les estructures d'Estat”.