El Constitucional suspèn la taxa sobre dipòsits bancaris de Catalunya
El Govern espanyol va decidir litigar contra l'impost sobre dipòsits bancaris de Catalunya perquè ja hi ha un tribut estatal
El Tribunal Constitucional ha admès a tràmit el recurs presentat pel Govern espanyol contra l'impost sobre els dipòsits bancaris. L'Executiu central al·lega que ja hi ha un tribut similar en el sistema tributari estatal que fa incompatible l'impost autonòmic.
El ple del Constitucional ha acordat també suspendre de forma automàtica la norma recorreguda després que l'Executiu hagi invocat l'aplicació de l'article 161.2 de la Constitució,...
El Tribunal Constitucional ha admès a tràmit el recurs presentat pel Govern espanyol contra l'impost sobre els dipòsits bancaris. L'Executiu central al·lega que ja hi ha un tribut similar en el sistema tributari estatal que fa incompatible l'impost autonòmic.
El ple del Constitucional ha acordat també suspendre de forma automàtica la norma recorreguda després que l'Executiu hagi invocat l'aplicació de l'article 161.2 de la Constitució, que disposa que "el Govern espanyol podrà impugnar davant el Tribunal Constitucional les disposicions i resolucions adoptades pels òrgans de les comunitats autònomes. La impugnació produirà la suspensió de la disposició o resolució recorreguda, però el Tribunal, si escau, haurà de ratificar-la o aixecar-la en un termini no superior a cinc mesos”.
La Generalitat de Catalunya havia previst ingressar uns 635 milions d'euros aquest any per l'impost sobre els dipòsits de les entitats de crèdit, segons figura als Pressupostos per al 2015. El Govern català, però, no esperava cobrar l’impost dels bancs, atès que ja van anunciar que l’impugnarien, sinó a través d’una compensació de l’Estat.
El Tribunal ordena la suspensió immediata de l'impost català
Aquest impost és un dels més polèmics del sistema tributari espanyol. A la fi de l'any passat, el Govern espanyol va acordar amb totes les comunitats autònomes la distribució de la recaptació del tribut. L'acord va consistir a distribuir la recaptació en funció del nombre d'oficines que les entitats de crèdit tenien en cada comunitat i els estalvis que hi ha dipositats. D'aquesta manera, Madrid obtindrà l'any vinent 122,4 milions d'euros per aquest impost, el doble del que aconseguirà Catalunya, que ingressarà 65,6 milions d'euros.
El Govern de CiU, que havia rebutjat crear aquest tribut la legislatura anterior, va establir l’impost arran de l’acord d’estabilitat parlamentària amb ERC. El decret va ser dictat el desembre del 2012, just després que el Govern central anunciés la seva intenció de crear-lo a un tipus del 0% i tres dies abans que el Congrés dels Diputats aprovés els Pressupostos generals, que contenien aquest tribut. El Ministeri d’Hisenda va explicar que compensaria les tres comunitats que ja l’estaven aplicant (Andalusia, Extremadura i Canàries) però va rebutjar fer-ho amb Catalunya i Astúries, que l’estaven tramitant.
El Ministeri d'Hisenda espera ingressar aquest any 316 milions per l'impost sobre dipòsits a les entitats de crèdit (IDEC). El Govern espanyol va crear aquest polèmic tribut el 2012 per evitar que s'estengués per les comunitats i per intentar homogeneïtzar el tractament de la regulació d'aquest tribut, però no va ser fins a l'estiu passat quan va decidir que els bancs comencessin a pagar-lo. Llavors va establir que el tipus de gravamen que haurien de pagar les entitats financeres pels estalvis dels seus clients passaria del 0% al 0,03%.
El tribut català, que va entrar en vigor el passat mes d’octubre, és més elevat que l’espanyol. El tipus aplicable és del 0,3% per a bases imposables de fins a 150 milions d’euros, del 0,4% per al tram d’entre 150 i 600 milions, i del 0,5% a partir d’aquesta quantitat. El decret també preveu deduccions: de 200.000 euros si el domicili fiscal del banc és a Catalunya, i de 5.000 euros per cada oficina ubicada a la comunitat i 5.500 per sucursal que es trobi en municipis de menys de 2.000 habitants.