L’Estat culpa cinc exdirectius del port de Barcelona d’un forat de 40 milions
El Tribunal de Comptes asseurà el 19 de març al banc dels acusats nou persones per una obra que va registrar un sobrecost de 77 milions
Cinc exdirectius de l'Autoritat Portuària de Barcelona (APB) van cometre “negligències greus” en autoritzar pagaments d'obres “no realitzades”, segons un escrit de l'Advocacia de l'Estat al qual ha tingut accés EL PAÍS. El forat presumptament va sumar 40,6 milions d'euros.
Els desemborsaments sota sospita es van aprovar entre el 2001 i el 2008 durant l'obra coneguda com a "ampliació del dic d'Abric est del port de Barcelona". L'APB va adjudicar el 2001 aquesta infraestructura per 165 milions, però va acabar costant 242,2 (83,6 procedents d'ajudes de la Unió Europea).
L'Advocacia ...
Cinc exdirectius de l'Autoritat Portuària de Barcelona (APB) van cometre “negligències greus” en autoritzar pagaments d'obres “no realitzades”, segons un escrit de l'Advocacia de l'Estat al qual ha tingut accés EL PAÍS. El forat presumptament va sumar 40,6 milions d'euros.
Els desemborsaments sota sospita es van aprovar entre el 2001 i el 2008 durant l'obra coneguda com a "ampliació del dic d'Abric est del port de Barcelona". L'APB va adjudicar el 2001 aquesta infraestructura per 165 milions, però va acabar costant 242,2 (83,6 procedents d'ajudes de la Unió Europea).
L'Advocacia de l'Estat assenyala com a “responsables comptables directes” de les suposades irregularitats els expresidents de l'APB Joaquim Tosas (1998-2004), Joaquín Coello (2004-2006) i Jordi Valls (2006-2011). La Generalitat va nomenar aquests alts càrrecs durant els mandats dels expresidents Jordi Pujol i Pasqual Maragall. L'APB depèn del Govern espanyol (Ministeri de Foment), però des del 1996 l'Executiu català és qui en designa el president.
La infraestructura va registrar un sobrecost de 77 milions
L'Estat posa també sota el focus de sospita els exdirectors de l'APB Josep Oriol Carreras i José Alberto Carbonell. “El senyor Carbonell no va demanar un informe jurídic per donar via lliure al pagament de més de 15 milions d'euros, la procedència dels quals no era gens clara”, afirma.
El Tribunal de Comptes asseurà el proper 19 de març al banc dels acusats per aquest assumpte aquests cinc ex-alts càrrecs de l'APB, a més de tres directors d'obra i l'excap de l'assistència tècnica de l'ampliació del dic d'Abric est del port de Barcelona. L'organisme fiscalitzador reclama la devolució dels 40,6 milions del forat.
En paral·lel a aquesta investigació del Tribunal de Comptes, hi ha una causa penal oberta per aquest presumpte frau en les obres arran d'una denúncia presentada pel port de Barcelona. Les investigacions de l'òrgan fiscalitzador són diferents de les judicials. El seu objectiu és recuperar els diners presumptament desviats. Una portaveu de Ports de l'Estat assenyala que l'organisme “es troba a l'espera i col·laborant amb les investigacions”.
"Es van certificar 2,7 milions d'escullera que no van ser col·locades", diu el lletrat de l'Estat
La primera modificació del pressupost de l'ampliació del port de Barcelona va ser aprovada el 2003, vint mesos després de l'adjudicació. L'APB va argumentar que, com a conseqüència d'un temporal, l'obra requeria més tones de formigó. L'alça va suposar un increment del 19,5% de l'import inicial de l'adjudicació. El límit legal era del 20%.
Durant l'execució del projecte es van aprovar 84 certificacions d'obra “que reflectien un import executat superior al real”. “S'han certificat i pagat 2,7 milions de tones d'escullera que no han estat col·locades, així com 587 blocs de formigó de 12 tones i 2.100 blocs de 50 tones que tampoc es van col·locar”, denuncia l'Estat.
El lletrat de l'Estat censura que l'Autoritat Portuària de Barcelona responsabilitzés del forat els enginyers de Camins i les unions temporals d'empreses (UTE) de construcció i assistència tècnica que van participar en la infraestructura sense assumir el seu paper de supervisió. “No és creïble ni s'ajusta a la realitat dels fets”, sentencia aquest escrit signat per l'advocat en cap del Tribunal de Comptes, Javier Borrego.
Segons Borrego, el Tribunal de Comptes va sol·licitar 30 vegades al seu homòleg a Catalunya, el Síndic de Comptes, informació sobre les investigacions. En tots els casos, recull l'escrit, la resposta va ser la mateixa: “Sempre van contestar que els fets denunciats estaven en fase d'investigació”.