La substituta de Daniel de Alfonso purga Antifrau
Maite Masià destitueix els tres directors d'àrea de l'oficina contra la corrupció malgrat estar en funcions i poques hores abans d'anar al Palament
La directora en funcions de l’Oficina Antifrau de Catalunya (OAC), Maite Masià, segueix prenent grans decisions malgrat la situació d'interinitat en què es troba l'organisme de lluita contra la corrupció. La substituta del magistrat Daniel de Alfonso ha destituït els màxims responsables de les tres àrees en què es basa Antifrau –investigació, prevenció i anàlisi– poques hores abans que, avui, comparegui al Parlament.
Masià va informar dilluns els tres directors que serien destituïts. Es t...
La directora en funcions de l’Oficina Antifrau de Catalunya (OAC), Maite Masià, segueix prenent grans decisions malgrat la situació d'interinitat en què es troba l'organisme de lluita contra la corrupció. La substituta del magistrat Daniel de Alfonso ha destituït els màxims responsables de les tres àrees en què es basa Antifrau –investigació, prevenció i anàlisi– poques hores abans que, avui, comparegui al Parlament.
Masià va informar dilluns els tres directors que serien destituïts. Es tracta de Rogelio Grajal, de prevenció; Teodoro Franch, d’investigacions, i Bruno González, d’anàlisi, segons l'organigrama que consta a la pàgina web de la institució. La substituta del magistrat Daniel de Alfonso –destituït per l'escàndol de les converses amb el ministre de l’Interior, Jorge Fernández Díaz– ha pres la decisió perquè es tracta de càrrecs de confiança, segons fonts properes a l'entitat.
Masià va ser directora adjunta durant el mandat de De Alfonso i va passar a ocupar el càrrec de directora en funcions després de l'escàndol. Al cap de pocs dies, va prendre la seva primera decisió polèmica: va destituir de forma fulminant una altra directiva, Assumpció Riba, que s'havia mostrat crítica amb la gestió de De Alfonso. Riba –que avui també compareix al Parlament– era precisament l'encarregada de realitzar les auditories internes de l'organisme. Ciutadans havia demanat la seva compareixença perquè fes “balanç de la seva gestió i dels resultats de les auditories internes”, segons una nota de premsa difosa per Antifrau.
La directora adjunta haurà de donar avui explicacions a la Cambra catalana a petició de Junts pel Sí i, altre cop, de Ciutadans. Les dues formacions van demanar a Masià explicacions sobre la reorganització de l'oficina, el seu pla d'acció per liderar-la (fins que el Parlament triï un nou director) i les mesures que preveu implementar en la lluita contra la corrupció. Masià va ser nomenada malgrat conèixer-se que, durant la seva etapa anterior com a directora de l'Institut de Energia, havia percebut 70.000 euros en dietes. Malgrat la difusió de les converses amb Fernández Díaz –en què tots dos revelen investigacions contra polítics independentistes– Masià va mostrar una lleialtat absoluta cap a De Alfonso. El dia abans de la compareixença del magistrat al Parlament, li va donar suport en una reunió a Antifrau.
De Alfonso, d’altra banda, ha demanat ja formalment reingressar a la carrera judicial. Allà té una plaça reservada com a magistrat a l'Audiència de Barcelona. El Consell General del Poder Judicial (CGPJ) va rebre ahir per correu ordinari la petició de De Alfonso de reincorporar-se com a jutge. En la reunió prevista dijous que ve, la comissió permanent del poder judicial en tramitarà la sol·licitud.
El reingrés
Diversos jutges han posat el crit en el cel per la possibilitat que, després de l'escàndol, De Alfonso torni a exercir de magistrat. Admeten, no obstant això, que no hi ha cap mecanisme legal que n’impedeixi el reingrés. De Alfonso gaudia d'una excedència com a jutge de la secció setena (penal) de l'Audiència, a la qual pot tornar quan li vulgui.
El Parlament va destituir el 29 de juny De Alfonso en considerar que va cometre un “greu incompliment dels seus deures i obligacions”. Els diputats van concloure que el magistrat i Fernández Díaz es van dedicar a “fabricar” casos de corrupció per desprestigiar l'independentisme, tal com es desprenia de les converses, gravades el 2014 i difoses pel diari digital Público pocs dies abans de les eleccions generals.