Rajoy només ofereix a Sánchez i Rivera l’aplicació estricta de la llei
El Govern espanyol demana informes jurídics per preveure altres possibles actuacions
El full de ruta alternatiu de Mariano Rajoy al desafiament independentista a Catalunya ha consistit aquest dimarts en una compareixença institucional de 10 minuts, després de rebre una trucada telefònica de Pedro Sánchez en la qual l'ha comminat a actuar; una altra trucada posterior a Albert Rivera, i una resposta a una pregunta per reafirmar que farà servir tots els recursos de la llei i la Constitució. El Govern espanyol ha demanat informes jurídics per preveure altres actuacions però, ara com ara, opta per retardar el ...
El full de ruta alternatiu de Mariano Rajoy al desafiament independentista a Catalunya ha consistit aquest dimarts en una compareixença institucional de 10 minuts, després de rebre una trucada telefònica de Pedro Sánchez en la qual l'ha comminat a actuar; una altra trucada posterior a Albert Rivera, i una resposta a una pregunta per reafirmar que farà servir tots els recursos de la llei i la Constitució. El Govern espanyol ha demanat informes jurídics per preveure altres actuacions però, ara com ara, opta per retardar el procés al màxim amb procediments i recursos parlamentaris.
Els serveis de comunicació adscrits al president del Govern espanyol a la Moncloa han convocat per SMS a les 12.58 els mitjans de comunicació per a una declaració institucional de Rajoy a les dues de la tarda. Una hora i mitja abans, a les 10.30, els grups polítics sobiranistes de Junts pel Sí i la CUP havien registrat al Parlament una resolució per trencar amb Espanya i iniciar el camí de la independència cap a una república a Catalunya. Cap a les dotze del matí, el líder de l'oposició, el socialista Pedro Sánchez, alarmat davant la situació, ha trucat a Rajoy al seu despatx perquè li expliqués quins eren els seus plans.
Sánchez li ha avançat que ell tenia pensat reaccionar i comparèixer en públic i li ha preguntat al president si ell faria alguna declaració. Rajoy llavors encara no havia decidit quina resposta efectuar i sospesava la possibilitat de no aparèixer en públic. Aquesta xerrada telefònica ha durat uns pocs minuts.
Cap a les 13.50, 10 minuts abans de parlar davant la premsa, Rajoy ha trucat a Albert Rivera, el líder de Ciutadans, el partit que encapçala l'oposició al Parlament català, per anunciar-li que compareixeria i reiterar-li que la seva estratègia, ara com ara, es limita a exigir el compliment estricte de la llei i de la Constitució. Aquesta conversa també ha durat uns pocs minuts. La Moncloa ha sostingut que els tres líders han coincidit “en els principis generals” del respecte a la llei, la Constitució i la unitat d'Espanya.
Rajoy ha estat repetint aquest missatge des que va rebre el 30 de juliol de 2014 per última vegada Artur Mas a la Moncloa per rebutjar la consulta sobiranista, va ser l'eslògan del PP i el seu candidat a la campanya catalana i és el lema de l'“estabilitat i la sobirania nacional” amb el qual es presenta ara a les generals.
Després, Rajoy ha recordat davant la premsa que la proposta de Junts pel Sí i la CUP és “contrària al sentiment majoritari dels catalans i a la voluntat democràtica de tots els espanyols”. I ha desqualificat la iniciativa com un “acte de provocació dels qui pretenen saltar-se la llei”.
Després ha garantit als promotors de la idea “que no aconseguiran cap dels seus objectius”, i que, si la proposta surt aprovada pel Parlament de Catalunya, “no aconseguirà ni un dels seus efectes”. En aquest to ha afirmat: “L'Estat no renunciarà a l'ús de tots els mecanismes polítics i jurídics que, en defensa de la sobirania del poble espanyol i de l'interès general d'Espanya, li atribueixen la Constitució i les lleis”.
Rajoy ha emès després un “missatge de tranquil·litat” davant els que volen separar i dividir Catalunya d'Espanya: “Mentre jo sigui el president del Govern, Espanya seguirà sent una nació de ciutadans lliures i iguals. La justícia prevaldrà sobre la desraó i tots estarem sotmesos a la llei i als tribunals”.
El president ha aprofitat per incloure al final de la seva exposició una idea de com entén ell en general la política, un exercici de “moderació i diàleg”, que en altres ocasions etiqueta com un equilibri proporcionat entre la “fermesa i la mà esquerra”. Ho ha fet per subratllar que en aquest cas “la seva responsabilitat com a president i el seu convenciment com a espanyol” el portarà a defensar la “convivència harmònica i solidària entre tots els pobles d'Espanya”.
Davant la possibilitat anunciada pels autors de la resolució independentista d'incomplir els mandats dels tribunals espanyols i especialment del Constitucional, Rajoy ha respost que amb aquest objectiu es va abordar a primers de setembre la reforma exprés de la llei que regula aquest òrgan judicial, “per dotar-lo dels mitjans suficients per actuar si escau”. La polèmica reforma va consistir, essencialment, a assegurar al tribunal l'execució de les seves sentències i mandats fins i tot amb la suspensió de les seves funcions dels càrrecs públics afectats.
Recórrer cada pas i retardar el procés al màxim
Tots els serveis jurídics del Govern espanyol estan alerta, al Ministeri de Justícia, la Fiscalia i la Advocacia de l'Estat, per actuar davant qualsevol iniciativa “executiva” del Govern o el Parlamento català a favor de la independència. El Govern espanyol entén que això encara no ha passat. Desqualifiquen la resolució registrada ahir, que es podria aprovar la setmana que ve, com una mera “declaració en un paper”. La vicepresidenta de l'Executiu ha demanat més informes als seus experts. El Govern, en realitat, no té cap pressa a actuar “desproporcionadament” ni a descobrir les seves bases abans d'hora, segons fonts de la Moncloa.
El pla passa per limitar les primeres respostes a l'àmbit del Parlament català, en primer lloc, a través del grup parlamentari popular i altres partits de l'oposició, que començarien per reclamar una “reconsideració” de la tramitació d'aquesta resolució independentista a la Mesa. Si la proposta s'aprova també, es recorreria davant aquesta mateixa Mesa i, arribat el cas, es podrien exigir responsabilitats als seus membres per cometre actes il·legals davant el Tribunal Constitucional, segons la reforma aprovada al setembre.
El Govern no entén com pot ser que Junts pel Sí i la CUP s'embarquin en aquesta deriva sense haver pactat encara ni un nou president ni un Govern català i sense descartar altres eleccions.