La crisi política estén el seu impacte econòmic a l’àrea metropolitana
Jaume Collboni, vicepresident de l'AMB, alerta d'un "efecte espiral" amb la fugida d'empreses
L'Àrea Metroplitana de Barcelona (AMB), que reuneix a 36 municipis que sumen el 52% del PIB català, va llançar ahir una contundent alerta sobre el perjudici que la crisi política està causant sobre les economies locals. L'avís es va centrar en el risc que la sortida d'empreses s'estengui de grans firmes a empreses petites i mitjanes i en l'impacte que pot tenir sobre l'ocupació. L'alcaldessa de L’Hospitalet i vicepresidenta de l'AMB, Núria Marín, va assegurar que “no és un tema aïllat, és una taca d'oli que s'e...
L'Àrea Metroplitana de Barcelona (AMB), que reuneix a 36 municipis que sumen el 52% del PIB català, va llançar ahir una contundent alerta sobre el perjudici que la crisi política està causant sobre les economies locals. L'avís es va centrar en el risc que la sortida d'empreses s'estengui de grans firmes a empreses petites i mitjanes i en l'impacte que pot tenir sobre l'ocupació. L'alcaldessa de L’Hospitalet i vicepresidenta de l'AMB, Núria Marín, va assegurar que “no és un tema aïllat, és una taca d'oli que s'estén”.
El segon tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona i també vicepresident de l'ÀMB, Jaume Collboni, va alertar d'un “efecte espiral” i que a la sortida de grans empreses se sumin “petites i mitjanes”. Collboni va assegurar que hi ha “inversions que s'ho pensen dues vegades o empreses que prenen la decisió de no instal·lar-se”. “Són coses que estan passant, no podem donar l'esquena davant el que és una realitat”, va manifestar.
Després d'una trobada mantinguda amb alcaldes i responsables econòmics dels ajuntaments, va explicar que l'AMB crearà una Agència Metropolitana de Desenvolupament Econòmic. Ni Collboni ni Marín van voler revelar xifres negatives ni detalls o noms d'empreses que han frenat inversions o implantacions.
Però els casos es multipliquen i hi ha tants com empreses que prefereixen que el seu nom no aparegui. Empresaris i constructors, per exemple, admeten que si les factures es poden pagar a 90 dies, esgoten el termini a l'espera del desenllaç del conflicte polític. Algunes firmes demanen als seus comercials que facin dos pressupostos per al 2018: un en un escenari de tranquil·litat i un altre explicant l'impacte que la crisi política. Altres exemples són els centres comercials, que han vist com en els últims caps de setmana ha caigut un 10% els visitants, o les botigues que no saben si reforçar la contractació per a la campanya de Nadal.
La preocupació és enorme. Per exemple, el Consell de Gremis de Comerç, Serveis i Turisme prepara una enquesta per quantificar l'impacte, però espera que passi aquesta setmana clau per analitzar-ho, explica el seu president, Miquel Donnay. També es mostra prudent Vicenç Tarrats, president del Consell Econòmic i Social de Barcelona: “Encara no tenim dades, però el que hi ha és una certa alarma per la possible pèrdua d'inversions en el futur en les empreses de l'àrea metropolitana”.
Les principals associacions de comerciants i hotelers es van reunir aquest dimecres, per la seva banda, amb el delegat del Govern a Catalunya, Enric Millo, a qui van manifestar que, des del mes de setembre, les vendes han caigut entre un 10 i un 30%. El president de Comertia, Joan Carles Calbet, va matisar a EL PAÍS que, a l'espera de xifres detallades, sí que hi ha “un clima d'incertesa que fa que la gent no gasti amb la mateixa alegria que abans”. Calbet indica que la reducció de vendes també es pot explicar pel clima calorós d'aquesta tardor, que perjudica el comerç tèxtil. “Esperem que en la campanya de Nadal hi hagi menys tensió i incertesa”, va afegir.
“La gran preocupació és Seat”
"La gran preocupació és Seat". És la frase que repeteixen diverses fonts econòmiques i d'ajuntaments del Baix Llobregat. Estan preocupades per l'impacte que tindria sobre l'ocupació a la comarca. Tant el directe, 14.000 empleats, com el de les empreses auxiliars. La inquietud se centra en l'eventualitat d'un trasllat i també en les inversions que la matriu, el Grup Volkswagen, pogués deixar de fer en els tallers de la fàbrica de Martorell.