Fillon qüestiona que no es pugui convocar un referèndum a Catalunya
El candidat conservador a la presidència de França diu en una entrevista que no entén que es negui a un poble "un dret fonamental"
La causa del referèndum per la independència de Catalunya troba complicitats inesperades a Europa. François Fillon, ex-primer ministre francès i candidat del gran partit de la dreta, Els Republicans, a la presidència del seu país, es va pronunciar aquesta setmana a favor del dret dels pobles a decidir el seu futur i canviar les fronteres establertes.
En una entrevista amb la cadena de ràdio RFI, Fillon va dir que l'autorització del referèndum...
La causa del referèndum per la independència de Catalunya troba complicitats inesperades a Europa. François Fillon, ex-primer ministre francès i candidat del gran partit de la dreta, Els Republicans, a la presidència del seu país, es va pronunciar aquesta setmana a favor del dret dels pobles a decidir el seu futur i canviar les fronteres establertes.
En una entrevista amb la cadena de ràdio RFI, Fillon va dir que l'autorització del referèndum previst a Catalunya és un assumpte intern d'Espanya. "Em guardaré d'emetre un judici", va dir. Un dels entrevistadors el va interrompre llavors i li va preguntar si li xocaria que Catalunya fos independent. Fillon va respondre: "El que em xoca és que es negui totalment el dret dels pobles a disposar de si mateixos, un principi fonamental vehiculat pel pensament francès des de la Il·lustració".
La posició de Fillon trenca amb la resposta gairebé idèntica de gairebé tots els líders europeus i nord-americans en els últims anys quan se'ls preguntava per la qüestió catalana. També trenca amb la posició dels recents dirigents francesos, d'esquerres i dretes, que subscrivien la posició de l'actual Govern de Mariano Rajoy.
A Berlín, a Washington o a París, la resposta-tipus era que es tractava d'un assumpte intern espanyol. Els Republicans, el partit que lidera Fillon, s'assenten al Parlament Europeu amb el PPE, el mateix grup que el PP de Rajoy.
Fillon, hereu de la dreta gaullista, planteja la seva resposta com un debat entre el respecte a les fronteres existents i el dret a l'autodeterminació dels pobles. El seu argument no parteix de Catalunya, que no nomena directament a l'entrevista, ni d'Escòcia, que sí nomena, sinó de Crimea, la província ucraïnesa annexionada fa tres anys per Rússia.
Fillon, encara que és contrari al fet que França reconegui unilateralment l'annexió de Crimea per Rússia, defensa la necessitat de respectar la voluntat majoritària dels habitants de la península. Durant aquesta campanya electoral s'ha mostrat partidari d'un diàleg més estret amb el president rus, Vladímir Putin.
"No ha d'haver-hi tabús", diu en un altre moment de l'entrevista amb RFI. "Està la qüestió de Crimea, que vostè ha evocat. Però també, potser, qüestions que es plantejaran al Pròxim Orient, tenint en compte com es van traçar les fronteres.
"O a Escòcia", li diu un dels entrevistadors.
"Ningú impedeix a Escocia que organitzi un referèndum. Ningú l'hi ha impedit, i honra a la Gran Bretanya que accepti no que Escòcia marxi, sinó que organitzi un referèndum".