Balears no vol retardar els rellotges
El Parlament aprovarà una declaració institucional per mantenir l'horari d'estiu
Les Illes Balears no volen l'horari d'hivern. Els grups polítics que formen part del Parlament autonòmic han signat una declaració institucional que s'aprovarà aquest dimarts per demanar que es mantingui l'horari d'estiu i no es retardin els rellotges el proper 30 d'octubre, quan a partir de les 17.50 es deixarà de veure la llum del sol a l'arxipèlag.
La proposta, signada per totes les formacions polítiques, demana al Govern central que es mantingui...
Les Illes Balears no volen l'horari d'hivern. Els grups polítics que formen part del Parlament autonòmic han signat una declaració institucional que s'aprovarà aquest dimarts per demanar que es mantingui l'horari d'estiu i no es retardin els rellotges el proper 30 d'octubre, quan a partir de les 17.50 es deixarà de veure la llum del sol a l'arxipèlag.
La proposta, signada per totes les formacions polítiques, demana al Govern central que es mantingui l'horari actual i no es retardin una hora els rellotges, ja que Balears és la comunitat més afectada per aquesta situació. A partir de diumenge, el sol es pondrà a les 17.45 a Maó, tot just set minuts després a Palma i sis minuts més tard a la ciutat d'Eivissa, de manera que les illes ja estaran a les fosques a les 18.00. Una diferència de gairebé 50 minuts respecte d'altres ciutats situades a l'oest de la península, com Lugo.
La declaració institucional impulsada pels econacionalistes de MÉS Menorca, i ratificada per la resta de grups, considera que pertànyer a l'ús horari marcat pel meridià de Greenwich respon a decisions polítiques "de caràcter industrial obsoletes". El document advoca per "tenir un horari racional, lògic i natural" perquè, segons afirmen els grups, "la societat moderna necessita que les hores de sol s'adaptin al seu temps d'oci".
La declaració explica els perjudicis de la manca de sol, "clau" per a la salut i l'estat d'ànim i l'absència del qual repercuteix de manera negativa en la salut de les persones "amb alteracions que provoquen depressió o insomni". El document afirma que la llum natural permet fer més activitats a l'aire lliure a la tarda, fomenta l'estalvi energètic, contribueix a la millora del turisme perquè els visitants poden allargar la jornada, i també a la dinamització comercial. Aquests beneficis, segons argumenten, fomenten una conciliació més bona entre la vida laboral i familiar.
Des de fa anys hi ha moviments socials a Balears que han advocat pel manteniment de horari d'estiu per tenir més hores de llum a la tarda. Illes amb Claror és una plataforma que impulsa l'adaptació a l'horari solar que en els últims anys ha sumat molts suports a les xarxes socials, on sempre han exigit adaptar "les necessitats vitals dels ciutadans a l'horari solar i no les de les grans empreses".
La declaració institucional es fa ressò d'aquest moviment, que considera que la situació de les illes, que són la comunitat geogràficament més oriental, provoca que sigui el primer lloc on surt el sol i el primer on s'amaga. El manteniment de l'horari d'estiu "permetrà gaudir de més llum quan s'acaben les obligacions diàries", diuen des de la plataforma, amb repercussions econòmiques "importants", com la reducció del consum d'electricitat.
Suprimir el canvi d’hora
La Iniciativa per a la Reforma Horària a Catalunya ha publicat aquest dilluns un document en què demana "a les instàncies europees competents que suprimeixin el canvi d'hora d'estiu i hivern", que s'ha de produir la matinada de dissabte a diumenge.
Quan la mesura es va implantar, encendre o apagar el llum una hora abans implicava un canvi significatiu en l'ús de l'energia. Però, avui dia, en què l'energia es fa servir en pràcticament tots els àmbits –aire condicionat, calefacció, aparells de música i televisió, electrodomèstics i ordinadors– la diferència no és significativa. A més, pensem que el cos humà triga molt més d'un dia a adaptar-se a les variacions horàries, fet que es tradueix en molèsties, especialment en infants i gent gran".