El fiscal demana 5 anys a un exalcalde Sant Pol per permetre una nau il·legal
Francesc Pomés (CiU) també hauria de pagar 15.750 euros de multa
La Fiscalia ha demanat aquest dilluns cinc anys de presó i 15.750 euros de multa per l'exalcalde de Sant Pol de Mar (Maresme) Francesc Pomés (CiU), acusat de permetre la construcció d'una nau industrial malgrat que incomplia la normativa per la seva proximitat a l'autopista. En la secció sisena de l'Audiència de Barcelona ha quedat avui vist per a sentència el judici contra Pomés, alcalde de Sant Pol entre el 1991 i el 2003, a qui la Fiscalia acusa d'un delicte de prevaricació i un altre de falsedat documental per presumptes irregularitats urbanístiques en la construcció de dues naus de l'empr...
La Fiscalia ha demanat aquest dilluns cinc anys de presó i 15.750 euros de multa per l'exalcalde de Sant Pol de Mar (Maresme) Francesc Pomés (CiU), acusat de permetre la construcció d'una nau industrial malgrat que incomplia la normativa per la seva proximitat a l'autopista. En la secció sisena de l'Audiència de Barcelona ha quedat avui vist per a sentència el judici contra Pomés, alcalde de Sant Pol entre el 1991 i el 2003, a qui la Fiscalia acusa d'un delicte de prevaricació i un altre de falsedat documental per presumptes irregularitats urbanístiques en la construcció de dues naus de l'empresa Amargant Patrimonial del municipi.
Al costat de Pomés, seu a la banqueta de l'Audiència de Barcelona Albert C., que fins el 2002 va treballar com a arquitecte municipal a Sant Pol de Mar i per a qui la Fiscalia demana també cinc anys de presó per haver emès un informe favorable perquè Amargant construís un edifici d'oficines que superava l'altura màxima establerta per la normativa local.
Una de les naus d'Amargant envaeix la línia d'edificació de l'autopista C-32 al seu pas per Sant Pol de Mar, cosa que vulnera la normativa sobre construccions a les proximitats de la xarxa viària, i un jutjat contenciós ha obligat a enderrocar-la, encara que la sentència no ha arribat a executar-se perquè està recorreguda davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).
La Fiscalia acusa l'exalcalde de procedir a la liquidació dels impostos necessaris per a la construcció d'aquesta nau industrial pròxima a la carretera, la qual cosa segons la seva opinió suposava una "legalització de facto" de l'edifici, sense esperar el dictamen de les administracions competents i de les concessionàries d'autopistes.
A més, sosté el ministeri públic, amb la finalitat de beneficiar Amargant i impedir l'aplicació de la normativa vigent, el mes de març del 2001 l'alcalde va respondre a un requeriment de la Delegació del Govern que encara no s'havia concedit la llicència per a la construcció de la nau, tot i que ja estava edificada.
El fiscal considera que l'alcalde va incórrer en un delicte de falsedat documental en signar aquest informe, que segons la seva opinió va impedir que les autoritats competents "corregissin la passivitat" del consistori en la protecció de la normativa urbanística.
L'exalcalde, no obstant això, ha al·legat que es va limitar a donar per bons els informes que li feien arribar els seus assessors i tècnics, en els quals tenia "confiança absoluta", i ha assegurat que mai hauria signat un document que aprovés "una cosa il·legal".
"No sé ni quan, no com, ni per què es va construir aquella nau", ha afegit Francesc Pomés, després d'insistir que totes les decisions del consistori en matèria urbanística les prenia "la junta de govern d'acord amb informes tècnics" i en que ell mai va tenir "ni el més mínim interès" que el projecte de l'empresa Amargant arribés a bon port.
Respecte a l'informe enviat a la Delegació del Govern pel qual la Fiscalia acusa l'exalcalde de falsedat documental, aquest ha adduït que no sempre llegia els documents que signava: "Si m'hagués hagut de llegir tots els expedients, hauria estat molt enutjós. M'hauria tingut ocupat tot el dia", ha afegit, en un to irritat.
Per la seva banda, l'arquitecte acusat ha negat que emetés un informe favorable a que Amargant construís un edifici d'oficines de tres plantes, amb una altura aproximada de deu metres i que, per tant, infringia la normativa municipal que establia un límit màxim de set metres als immobles de la població.
L'arquitecte ha apuntat que, malgrat portar la seva firma, el document que se li atribueix va ser manipulat parcialment, ja que inclou anotacions que no són seves, i ha apuntat, a més, que es trobava de vacances quan l'informe es va confeccionar.