Una gran cadena humana condemna les penes pel setge al Parlament
Més de 1.700 persones de diversos col·lectius i polítics d'ICV, la CUP i Barcelona en Comú participen en l'acte a la Ciutadella
Més de 1.700 persones han format aquest matí una cadena humana en protesta per la condemna a tres anys de presó que el Tribunal Suprem ha imposat a vuit dels participants en el setge al Parlament de Catalunya el 2011. L'organització pretenia que aquesta acció comencés a la porta d'accés al parc de la Ciutadella propera a l'Estació de França, pugés pel passeig de Picasso, envoltés el parc pel passeig de Pujades i continués pel carrer de Wellington, fins a l'entrada del parc zoològic. D'aquesta maner...
Més de 1.700 persones han format aquest matí una cadena humana en protesta per la condemna a tres anys de presó que el Tribunal Suprem ha imposat a vuit dels participants en el setge al Parlament de Catalunya el 2011. L'organització pretenia que aquesta acció comencés a la porta d'accés al parc de la Ciutadella propera a l'Estació de França, pugés pel passeig de Picasso, envoltés el parc pel passeig de Pujades i continués pel carrer de Wellington, fins a l'entrada del parc zoològic. D'aquesta manera, volien recrear la mateixa gesta que van fer el 15 de juny de 2011, quan va tenir lloc el setge del Parlament i van bloquejar l'accés a la cambra catalana. Les expectatives s'han desbordat i la cadena, que ha començat a les dotze del migdia, ha continuat, sense que estigués previst, pel passeig de la Circumval·lació. Tan sols han faltat 200 metres perquè es tanqués del tot, envoltant completament el Zoo i el parc de la Ciutadella.
Els protagonistes aquest matí no només eren alguns dels condemnats, sinó també els seus familiars, que han demanat perdó. Concretament, als seus fills “per la societat injusta que us hem donat”. Una de les mares ha lamentat: “Si ens treuen als nostres fills ens treuen la vida, exigim la seva llibertat”. Els familiars han donat suport als seus fills i han destacat un per un els motius pels quals han estat condemnats a tres anys de privació de llibertat. Entre les accions hi havia cridar als diputats amb els braços en creu, impedir-los el pas i pronunciar proclames. “Seguirem lluitant i si la seva manera de parar-nos és la presó, no hi haurà on tancar-nos a tots”, ha conclòs una de les mares.
Els manifestants han condemnat que la sentència té un “clar component polític i venjatiu”. A més, han destacat que la “Generalitat i el Parlament de Catalunya s'han personat com a acusació particular, a diferència del que ha passat amb moltes causes per corrupció que s'han obert en els últims anys que han saquejat les arques públiques”.
L'acte ha tingut un caràcter festiu. Alguns dels participants s'han desplaçat fins al lloc de concentració en diferents columnes procedents de Sants, el Poble-sec, Ciutat Vella i Vallcarca. La majoria d'ells anaven vestits amb samarretes grogues, tal com havia sol·licitat l'organització. Molts ho han aprofitat per seguir protestant contra les retallades en educació (amb les samarretes de la marea groga), mentre que d'altres han utilitzat la samarreta groga que havien adquirit per participar en l'última Via Catalana de l'Assemblea Nacional. També han acudit a l'acte membres de les Plataformes d'Afectats por la Hipoteca i altres col·lectius.
Entre els participants destacaven alguns polítics. En concret, el secretari quart de la Mesa del Parlament, l'ecosocialista David Companyon, i els diputats de la CUP David Fernández i Isabel Vallet. Fernández no ha volgut fer declaracions per respectar que els protagonistes de la jornada fossin els familiars dels condemnats. Tot i així, s'ha remès a la seva última manifestació sobre el tema al·legant que la sentència és “jurídicament impresentable”.
També ha participat en l'acció l'advocat i portaveu de Barcelona en Comú Jaume Asens, que ha declarat: “Aquesta sentència és una amenaça contra la resta de la societat ja que condemna a tres anys de presó persones per cridar consignes o desplegar pancartes, que és un acte de barbarisme”.
Els condemnats ja han anunciat que recorreran primer al Tribunal Constitucional i posteriorment a Estrasburg. Malgrat això, l'acció d'aquest matí ha acabat amb un regust a victòria per als condemnats i els seus familiars, que han comprovat “que no estem sols i que tots érem al Parlament i ho tornaríem a fer”.