El festival literari Mot eleva el to
La comissària, Mita Casacoberta, creu que la cita complementa el Kosmopolis
Els arquitectes construeixen les ciutats, els polítics les gestionen, i els escriptors les escriuen. Sota aquest reclam, a aquest treball de reflectir l’edifici del món en què vivim es dedica el Festival Mot de literatura, que comença avui amb Girona i Olot com a seus. La cita explorarà fins al 19 d’abril la relació entre la literatura i les ciutats amb un programa de taules rodones en què participaran més de 40 autors reconeguts internacionalment.
John Lanchester, Cees Nooteboom, Sorj Chalandon o Laura Restrepo són alguns dels convidats. L’acumulació de referents literaris és sorprenen...
Els arquitectes construeixen les ciutats, els polítics les gestionen, i els escriptors les escriuen. Sota aquest reclam, a aquest treball de reflectir l’edifici del món en què vivim es dedica el Festival Mot de literatura, que comença avui amb Girona i Olot com a seus. La cita explorarà fins al 19 d’abril la relació entre la literatura i les ciutats amb un programa de taules rodones en què participaran més de 40 autors reconeguts internacionalment.
John Lanchester, Cees Nooteboom, Sorj Chalandon o Laura Restrepo són alguns dels convidats. L’acumulació de referents literaris és sorprenent, perquè el Mot és un festival molt jove. Va néixer l’any passat amb el manament d’escollir cada vegada un àmbit temàtic com a fil conductor. La primera edició es va centrar en la literatura fantàstica, i hi van intervenir una vintena d’autors. En canvi, en aquesta segona programació el festival creix i es posiciona al nivell de cites com Kosmopolis. “És un complement molt interessant per poder situar aquests esdeveniments fora de Barcelona, i de fet com a homenatge hem convidat Juan Insua”, explica Mita Casacuberta, comissària del Mot, que té 110.000 euros de pressupost.
MOT. FESTIVAL DE LITERATURA
Dedicat a “escriure ciutats”, del 9 al 19 d’abril a Girona i Olot www.festivalmot.cat
Amb el rerefons de Les ciutats invisibles d’Italo Calvino, el festival s’inicia a les 20 hores a La Bombonera amb una conversa sobre “ciutats al límit” entre Restrepo (Bogotà, 1950) i el fotògraf Kim Manresa (Barcelona, 1961). Se centraran en Medellín i Bogotà, “el lloc on tothom està en guerra amb tothom”, va escriure la novel·lista a Delirio (2004). El 10 d’abril Éric Hazan (París, 1936) i el filòsof Josep Ramoneda (Cervera, 1949) conversaran sobre “la invenció de París”. Després António Lobo Antunes (Lisboa, 1942) i el crític Jordi Galves (Barcelona, 1967) abordaran els “misteris de Lisboa”. I, finalment, Eduardo Mendoza (Barcelona, 1943) i Sergi Pàmies (París, 1960) debatran sobre el potencial narratiu de la capital catalana, coneguda com La ciudad de los prodigios (1986), però també anomenada “rosa de foc” o “ciutat morta”. En canvi, John Lanchester (Hamburg, 1962), autor de Capital (2012), on construeix la cartografia del Londres actual a partir de la manera com els diners determinen la vida de les persones, reflexionarà sobre aquesta ciutat el dia 11. Melania G. Mazzucco (Roma, 1966) farà el mateix sobre el seu lloc de naixement el 16 d’abril, i Luis Goytisolo (Barcelona, 1935) pronunciarà la conferència La ciutat i la naturalesa de la novel·la. Sobre “ciutats ferides”, centrant-se en Berlín, intervindran Nooteboom (l’Haia, 1933) i el periodista Josep M. Martí i Font. Després Chalandon (Tunis, 1952) es dedicarà a Beirut. L’endemà Petros Márkaris (Istanbul, 1937) opinarà sobre la crisi d’Atenes, mentre que Rafael Chirbes (Tavernes de Valldigna, 1949) parlarà de València.