Mas signa el decret de la ‘junta electoral’ de la consulta sobiranista
El president català eleva el desafiament en designar els membres de la comissió de control
El president de la Generalitat va fer ahir un pas més en la seva estratègia política i jurídica enfront del Govern de Mariano Rajoy i va signar el decret de nomenament dels set membres que integraran la comissió de control de la llei de consultes.
No es tracta d'un pur tràmit burocràtic, perquè bona part de l'articulat d'aquesta llei, així com del decret de convocatòria de la consulta sobiranista del 9 de novembre, estan suspesos des de la tarda del dilluns pel Tribunal Constitucional. Per tan...
El president de la Generalitat va fer ahir un pas més en la seva estratègia política i jurídica enfront del Govern de Mariano Rajoy i va signar el decret de nomenament dels set membres que integraran la comissió de control de la llei de consultes.
No es tracta d'un pur tràmit burocràtic, perquè bona part de l'articulat d'aquesta llei, així com del decret de convocatòria de la consulta sobiranista del 9 de novembre, estan suspesos des de la tarda del dilluns pel Tribunal Constitucional. Per tant, el decret de nomenament que ahir va signar Mas suposa desenvolupar una llei que està suspesa. Això el col·loca en la tessitura d'incórrer en algun tipus de responsabilitat judicial, segons coincideixen a assenyalar diversos juristes.
Amb tot, el nomenament de la comissió de control no és efectiu ni vigent fins que no sigui publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC). El conseller de la Presidència, Francesc Homs, va assegurar que aquesta publicació es produirà avui divendres. Per tant, no es repetirà el que va passar amb la llei de consultes, que va trigar vuit dies a publicar-se des que la va aprovar el Parlament català, la tarda del divendres 19 de setembre, fins que va ser publicada el matí del dissabte 27 de setembre, uns minuts abans de signatura del decret de la convocatòria del referèndum sobre la independència.
Després de l'actuació del president de la Generalitat hi ha amb tota probabilitat el desig de satisfer les exigències que li han expressat els últims dies Esquerra Republicana, Iniciativa i la CUP, els líders dels quals asseguraven ahir al Parlament que no comprenien la decisió de la Generalitat de paralitzar la campanya institucional del 9-N des del migdia del dimarts després que el Constitucional suspengués la llei de consultes. Els líders d'aquests partits ja van mostrar aquest dimecres en la sessió de control la seva decepció amb el Govern català per acordar aquesta suspensió.
A més, Mas ha convocat per les onze del matí d'avui els partits sobiranistes al Palau de la Generalitat per donar compliment a la seva promesa de reunir-los si es produïa la suspensió del Constitucional. Amb la signatura del decret d'ahir, Mas pica l'ullet al sobiranisme, en un intent de continuar mantenint la unitat del bloc que defensa el 9-N.
El Govern espanyol estudiava ahir a la nit la resposta al nou desafiament de Mas. Durant tot el dia, alts càrrecs i assessors de la Moncloa, el Ministeri de Justícia i l’Advocacia de l’Estat van estudiar tots els escenaris possibles per prendre una decisió difícil: com enfrontar-se jurídicament a la decisió del Parlament d'aprovar la creació de la comissió, abans que Mas signés el decret. Fonts del Govern assenyalaven que els experts jurídics no es posaven d'acord perquè no estava clar que la mera decisió del Parlament, sense un decret del Govern català, tingués efectes jurídics i, per tant, pogués ser recorreguda.
Però tots aquests dubtes es van esvair a la nit, quan Mas va decidir signar el decret. En un primer moment el Govern oficialment només assenyalava que estava estudiant la resposta, però l'opció més probable amb què es treballava, i que amb tota probabilitat anunciarà avui Soraya Sáenz de Santamaría, és donar les instruccions a l’Advocacia de l’Estat perquè demani al Tribunal Constitucional que suspengui també aquest nou decret de la Generalitat quan sigui publicat al Diari Oficial de la Generalitat, informa Carlos E. Cue. El Govern insisteix que cal esperar aquest tràmit abans d'apel·lar al Constitucional.
En canvi, Homs es va mostrar convençut que Mas pot signar aquest decret i va precisar: “sempre compromet signar alguna cosa”, en al·lusió a les conseqüències que pot implicar.
Els membres de la comissió de control van ser triats pel Parlament dimecres passat, amb l'únic vot dels partits sobiranistes (CiU, Esquerra, Iniciativa i la CUP), mentre que la resta de partits no van participar en la votació. Alguns partits que van donar suport als nomenaments van advertir que es tractava d'un tràmit per guanyar temps i van insinuar que Mas no signaria el decret. No obstant això, el president de la Generalitat va traspassar ahir aquesta línia.
El decret signat raona en el preàmbul que Mas actua així després de rebre la comunicació del Parlamento català pel qual es designava els set membres de la comissió de control, un organisme que assumiria funcions equivalents a una junta electoral pel que fa a la llei de consultes que està suspesa.
“A l'efecte de la vigència corresponent i en virtut de les facultats” que té atribuïdes, raona el decret, Mas decideix nomenar els membres de la comissió. Si manca la publicació del decret al DOGC, l'acte administratiu no s'adopta formalment, insistien fonts de la Generalitat.
La designació dels membres de la comissió de control de la llei de consultes del Parlament es va produir després d'un agre debat polític en el qual els partits no sobiranistes (PSC, PP i Ciutadans) van advertir amb matisos del risc d'endinsar-se en aquesta via. Alguns d'ells van considerar fins i tot que els diputats podrien estar cometent un delicte de desobediència i de prevaricació.
Els serveis jurídics de la Cambra van elaborar una nota en la qual advertien que “l'acte parlamentari de designació no és un acte que produeixi plens efectes, ja que és imprescindible l'acte posterior de nomenament perquè els membres de la comissió adquireixin de forma plena i efectiva la seva condició legal”.