Margallo sobre els refugiats: “Espanya s’oposa a les expulsions col·lectives”
El ministre demana que es respecti la legalitat internacional i s’avaluï cada petició
Espanya defensarà aquest dilluns a Brussel·les una posició oposada a les expulsions col·lectives de refugiats a Turquia. El ministre d'Afers Exteriors, José Manuel García-Margallo, ha declarat a la seva arribada a la capital belga que la proposta turca de rebre els refugiats que arribin a Grècia a canvi d'enviar a la UE el mateix nombre d'immigrants "ens va semblar des del primer moment inacceptable".
La posició espanyola serà, per tant, contrària a un acord que no doni tractament per...
Espanya defensarà aquest dilluns a Brussel·les una posició oposada a les expulsions col·lectives de refugiats a Turquia. El ministre d'Afers Exteriors, José Manuel García-Margallo, ha declarat a la seva arribada a la capital belga que la proposta turca de rebre els refugiats que arribin a Grècia a canvi d'enviar a la UE el mateix nombre d'immigrants "ens va semblar des del primer moment inacceptable".
La posició espanyola serà, per tant, contrària a un acord que no doni tractament personalitzat a cada refugiat que arribi a les costes europees. "Tothom qui arribi a territori europeu ha de tenir dret a un tractament individualitzat, a presentar una sol·licitud d'asil que sigui estudiada i que si és rebutjada, tingui dret al recurs. Mentrestant se suspèn qualsevol possibilitat de retorn", ha resolt taxatiu Margallo.
Malgrat que Margallo assegura que aquesta ha estat, des d'un primer moment, la posició d'Espanya, la fermesa que reflecteix avui el ministre d'Exteriors representa un gir respecte a les primeres reaccions a l'acord esbossat amb Turquia. Fa una setmana, tots els caps d'Estat i de Govern europeus van donar el seu vistiplau a aquest principi d'expulsar sirians a Turquia. I el mateix ministre de l'Interior, Jorge Fernández Díaz, va carregar dijous passat a Brussel·les contra el líder dels socialistes, Pedro Sánchez, perquè aquest va considerar il·legal l'acord amb Turquia tot i que els seus col·legues socialdemòcrates francès, François Hollande, i italià, Matteo Renzi, hi havien donat suport.
Davant d'aquesta adhesió inicial, el ministre Margallo ha demanat aquest dilluns un acord "compatible amb la legalitat internacional i respectuós amb els drets humans", i ha afirmat que malgrat que Turquia no ha estès la Convenció de Ginebra a altres ciutadans que no siguin europeus —com els sirians—, confia en les garanties que ha donat que "adoptarà les mesures equivalents a aquest protocol perquè la protecció als refugiats sigui absoluta".
L'acord amb Turquia, patrocinat per Alemanya, preveu expulsar a Turquia tots els estrangers que arribin a les costes gregues, inclosos els sirians. A canvi, es promet a Ankara una liberalització dels visats a la UE per als ciutadans turcs ja al juny, avançar en el seu procés d'adhesió al club comunitari i un nou paquet d'ajudes econòmiques per valor de 3.000 milions, una quantitat que duplica la ja compromesa per a atenció als refugiats.
Margallo, que es troba a Brussel·les per participar en el consell de ministres d'Exteriors de la UE, s'ha escudat que el que es va acordar dilluns és només una declaració dels Vint-i-vuit, no un pacte formal del Consell Europeu amb Turquia, una cosa que s'haurà de produir a finals d'aquesta setmana. "No hi va haver cap acord, hi va haver una declaració dels Governs en la qual es prenia nota de la proposta feta pel Govern turc; si hi hagués hagut acord, la reunió de dijous i divendres seria innecessària", va dir en relació amb el Consell Europeu, convocat a finals d'aquesta setmana.
El responsable d'Exteriors ha assegurat que el Govern explicarà l'acord amb Turquia al Congrés dels Diputats, tal com ja va passar amb el pacte amb el Regne Unit per evitar el Brexit , però no ha aclarit si ho farà personalment el president del Govern en funcions, Mariano Rajoy: "L'important és el contingut i no l'actor que declama l'obra", va dir. Un informe de l'Adovcacia de l'Estat assenyala que el Govern en funcions està obligat a obtenir el consentiment del Parlament per aprovar decisions que comprometin el futur Executiu.
El Parlament Europeu i l'ONU han mostrat dubtes sobre la legalitat de l'acord, i el mateix president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, va reconèixer que perquè tirés endavant podria ser necessari que els parlaments de Grècia i Turquia fessin canvis legals.