El fiscal no veu delicte en els vots i opinions sobre la resolució del Parlament
El ministeri públic demana que no s’admetin les querelles contra Mas i Forcadell
La Fiscalia Superior de Catalunya ha demanat al jutge que no admeti a tràmit les querelles presentades després de la resolució aprovada pel Parlament de Catalunya el passat 9 de novembre, que va proclamar l'inici del procés cap a la independència. En el seu informe, la Fiscalia argumenta que aquesta resolució ja va ser anul·lada pel Tribunal Constitucional (TC) i que, des de llavors, “no s'han renovat les manifestacions potencialment delictives”.
Després de la resolució independentista, Unió, Progrés i Democràcia (UPyD) i el sindicat ultra Manos Limpias van presentar sengles qu...
La Fiscalia Superior de Catalunya ha demanat al jutge que no admeti a tràmit les querelles presentades després de la resolució aprovada pel Parlament de Catalunya el passat 9 de novembre, que va proclamar l'inici del procés cap a la independència. En el seu informe, la Fiscalia argumenta que aquesta resolució ja va ser anul·lada pel Tribunal Constitucional (TC) i que, des de llavors, “no s'han renovat les manifestacions potencialment delictives”.
Després de la resolució independentista, Unió, Progrés i Democràcia (UPyD) i el sindicat ultra Manos Limpias van presentar sengles querelles per rebel·lió i sedició contra l'expresident de la Generalitat, Artur Mas; contra la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i contra tres diputats. Com a òrgan competent per investigar aforats, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va demanar a la Fiscalia que es pronunciés abans de decidir si admetia a tràmit les querelles.
El fiscal superior de Catalunya, José María Romero de Tejada, creu que les querelles no han d'admetre's perquè es refereixen a “opinions i vots que no han transcendit de l'estricte àmbit parlamentari”. La Fiscalia argumenta que, en anul·lar la resolució, el TC “va restablir l'ordre constitucional”, per la qual cosa hi ha la possibilitat de deixar sense càstig penal les manifestacions aprovades amb el vot favorable dels 72 diputats de Junts pel Sí i la CUP.
L’informe assenyala que, després de la sentència del Constitucional, “no s’han renovat les manifestacions potencialment delictives”
A més de proclamar l'inici del procés independentista, la resolució del 9-N advocava per desobeir les institucions espanyoles i instava la Generalitat a complir només les lleis que emanaven del Parlament.
L'informe de la Fiscalia recull els fonaments de la sentència del Tribunal Constitucional, que el 2 de desembre va declarar inconstitucional la resolució. Cap òrgan ni diputat l'ha desobeït fins avui, per la qual cosa “encara no està justificada la perpetració del delicte” a què fan referència les querelles. El fiscal adverteix, no obstant això, que pot iniciar accions penals “davant dels qui no s'atinguin al pronunciament del TC”.