El Constitucional avala la retallada a les renovables per via urgent
En un vot particular, tres magistrats consideren “insuficients” els arguments respecte al principi de confiança legítima
El Tribunal Constitucional ha avalat la retallada a les renovables de la reforma energètica, en considerar que el Govern espanyol va justificar "de forma suficient" la necessitat d'aprovar les mesures per la via d'urgència, de manera que determina que va actuar d'acord amb la legislació. El Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme ja havia informat a finals de desembre d'aquesta resolució favorable a la reforma, després que el Tribunal Suprem demanés informació a les parts sobre la possible inconstitucionalit...
El Tribunal Constitucional ha avalat la retallada a les renovables de la reforma energètica, en considerar que el Govern espanyol va justificar "de forma suficient" la necessitat d'aprovar les mesures per la via d'urgència, de manera que determina que va actuar d'acord amb la legislació. El Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme ja havia informat a finals de desembre d'aquesta resolució favorable a la reforma, després que el Tribunal Suprem demanés informació a les parts sobre la possible inconstitucionalitat de la retallada.
En la sentència, del passat 17 de desembre, el Constitucional desestima el recurs d'inconstitucionalitat interposat pel Govern de Múrcia contra diverses disposicions del Reial decret 9/2013, de 12 de juliol, pel qual s'adopten mesures urgents per garantir l'estabilitat financera del sistema elèctric, tot i que s'hi inclou un vot particular del magistrat Juan Antonio Xiol Ríos, al qual s'adhereixen dos membres més del 11 que té el tribunal.
En la sentència, el Constitucional assenyala també que aquestes mesures no vulneren, com al·legava el recurrent, el principi de jerarquia normativa ni els de seguretat jurídica i irretroactivitat de les disposicions sancionadores o no favorables. A més, indica que el Govern pot legislar per decret sempre que resulti justificada de forma explícita "l'extraordinària i urgent necessitat" de les mesures aprovades per aquesta via.
Així, destaca que, segons l'exposició de motius de la norma impugnada i la intervenció del ministre d'Indústria, José Manuel Soria, en el debat de convalidació del Congrés, les mesures que conté aquest reial decret van servir per fer front a "l'augment imprevist del dèficit tarifari" causat pels efectes de la crisi econòmica, és a dir, per la caiguda de la demanda d'energia elèctrica i per l'increment general dels costos del sistema elèctric.
La sentència rebutja també la denúncia de vulneració de principi de jerarquia normativa, en assenyalar que "no correspon a aquest tribunal determinar la compatibilitat o no d'un precepte legal amb un tractat internacional, ni aquests poden erigir-se en normes fonamentals i criteris de constitucionalitat".
Finalment, el tribunal descarta que, en disposar la seva vigència immediata i remitent a un reglament posterior per a l'efectiva aplicació del nou règim retributiu, el decret vulneri el principi d'irretroactivitat de les lleis. Així, assenyala que la norma impugnada preveu un règim transitori fins que l'ulterior desenvolupament del reglament doti de plena eficàcia el nou règim retributiu. En aquest moment, explica la sentència, es procedirà a practicar la "regularització corresponent pels drets de cobrament o, si escau, les obligacions de pagaments resultants" que s'hagin generat.