L’independentisme es divideix per l’organització de protestes al carrer
L’ANC ajorna la concentració de diumenge pels atemptats a París
L'Assemblea Nacional Catalana (ANC) havia organitzat per aquest diumenge la marxa a la qual arriba més dividida i amb més dificultats de convocatòria. La direcció de l'ANC ha decidit aquest dissabte ajornar la concentració en solidaritat amb els atemptats de París. Però la concentració, que teòricament és per demanar a Junts pel Sí i la CUP que d...
L'Assemblea Nacional Catalana (ANC) havia organitzat per aquest diumenge la marxa a la qual arriba més dividida i amb més dificultats de convocatòria. La direcció de l'ANC ha decidit aquest dissabte ajornar la concentració en solidaritat amb els atemptats de París. Però la concentració, que teòricament és per demanar a Junts pel Sí i la CUP que deixin de discutir, ha generat polèmica en l'independentisme. Alguns partits temen que derivi en un gest de pressió a la formació anticapitalista perquè faci president Artur Mas. Ni ERC ni la CUP volen que l'ANC es fiqui en unes negociacions ja molt enverinades. Aquesta divisió ha fet que es despengessin de la convocatòria entitats presents en altres marxes, com Òmnium Cultural i Súmate.
Jordi Sànchez, president de l'ANC –l'entitat privada que ha organitzat les mobilitzacions independentistes dels últims anys–, no amaga que l'objectiu de la protesta de diumenge, de format més modest que les habituals, és pressionar els partits. “Volem renyar els diputats que han estat incapaços de posar-se d'acord”, apunta Sànchez, que considera que els ciutadans independentistes estan “indignats”. Catalunya, conclou, “fa el ridícul” de cara als observadors internacionals en no ser capaç de formar govern per la divisió entre els grups secessionistes.
Malgrat que Sànchez insisteix en la transversalitat de l'ANC, la por que l'entitat, com va fer en el passat, pressioni per salvar Mas arriba fins i tot a la formació del president, Junts pel Sí. El diputat d'aquesta coalició i president d'ERC, Oriol Junqueras, va advertir aquest divendres a Catalunya Ràdio que l'associació ha de ser neutral: “Si l'ANC convoca [la manifestació] per pressionar la CUP, és un error molt greu”, va avisar. I va insistir que si l'entitat surt en suport de Mas “perdria la condició de transversal”. Junqueras demana a l'ANC que reflexioni sobre el sentit de la marxa: “Si és per donar suport a les institucions, em sembla bé. Si és per collar algú, estaria bé que fossin conscients que de vegades s'aconsegueix el contrari”, va dir.
La CUP no vol pressió
Junqueras sap de què parla, perquè la pressió de l'ANC el va forçar a crear amb Convergència la coalició Junts pel Sí. Abans de les eleccions del setembre, ERC, la CUP i les entitats sobiranistes estaven d'acord a formar una llista conjunta sense polítics o anar per separat. Artur Mas es resistia a no ser el candidat a president i, quan el consens semblava impossible, l'ANC es va posar del seu costat i va acabar forçant l'acord. Finalment els republicans van haver d'acceptar una coalició amb Convergència de la qual la CUP es va desmarcar.
El gest va molestar molt a ERC, que s'ha encarregat d'expressar-ho fins ara. El paper de Junqueras des del 27-S ha estat discret, però els últims dies s'ha deixat veure més. El bloqueig actual entre les posicions irrenunciables de Convergència i la CUP beneficia ERC, que es manté fidel als pactes amb Mas.
Un moviment crescut en les marxes de la Diada
La pugna independentista del Govern català s'ha assentat els últims anys en multitudinàries manifestacions organitzades per entitats privades i que, això sí, han rebut tot el suport de la Generalitat i dels partits nacionalistes.
L'última gran manifestació va ser la Diada del passat 11 de setembre, quan la plataforma en la qual s'integren l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) i Òmnium Cultural va congregar centenars de milers de persones a l'avinguda Meridiana de Barcelona. Aquesta Diada va ser el colofó d'una sèrie de manifestacions que havien començat el 2010, després de la sentència del Tribunal Constitucional que va retallar l'Estatut d'Autonomia, i que van anar creixent cada any coincidint amb l'11 de setembre.
Malgrat el recel d'un dels seus líders, Junts pel Sí ha anunciat que donarà suport a la manifestació de diumenge. No així els dirigents de la CUP, que durant els últims dies, davant la campanya perquè investeixin Mas, ja han advertit que la pressió no els farà canviar d'opinió. Antonio Baños, cap de llista de la CUP, va criticar la marxa però va evitar referir-se al fet que pugui convertir-se en un suport a Mas. “No vull pensar-ho”, va mussitar. Va preferir menysprear-la perquè no té consens: “No m'agrada que en la mobilització de diumenge no hi hagi l'acord d'altres entitats i que no se'ns consulti a tots”, va afirmar en una entrevista a RAC1.
L'ANC arriba a la marxa sense la unitat que li ha permès organitzar durant tres anys marxes multitudinàries per la Diada. I l'objectiu que pretén aconseguir amb la seva concentració sembla encara més lluny: Baños va insistir ahir que la CUP no investirà Mas, i va apuntar que són necessàries més cessions de Junts pel Sí per aconseguir un acord abans que expiri el termini, el 10 de gener, informa Ana González.
Junts pel Sí, per la seva banda, va fer pinya amb el seu líder en una reunió dels seus diputats: “Mas és el nostre candidat”, va resoldre Marta Rovira. El mateix president va assegurar que no continuarà cedint i va enviar la pilota a la teulada de la CUP: “El moviment que havíem de fer per arribar a l'acord ja l'hem fet. És conegut”, va dir, en referència a l'oferta que va fer dijous per ser triat president però delegant competències i sotmetent-se a una moció de confiança en 10 mesos. “A partir d'ara”, va afegir, “ja veurem què diuen els altres”.