La magnitud de la tragèdia eleva la pressió sobre les autoritats europees
La Comissió anuncia una reunió de ministres d'Exteriors i Interior de la UE
La tragèdia dels naufragis al Mediterrani desborda Europa. En l'última setmana, 10.000 persones han arribat a les costes comunitàries, bàsicament a Itàlia. En el primer trimestre de l'any, la immigració irregular ja va registrar xifres sense precedents, segons dades de Frontex, l'agència europea de fronteres. I el bon temps porta els experts a pronosticar nombres de malson per al conjunt de l'any. Així i tot, la immigració era amb prou feines una nota a peu de pàgina en la reunió de ministres d'Exteriors qu...
La tragèdia dels naufragis al Mediterrani desborda Europa. En l'última setmana, 10.000 persones han arribat a les costes comunitàries, bàsicament a Itàlia. En el primer trimestre de l'any, la immigració irregular ja va registrar xifres sense precedents, segons dades de Frontex, l'agència europea de fronteres. I el bon temps porta els experts a pronosticar nombres de malson per al conjunt de l'any. Així i tot, la immigració era amb prou feines una nota a peu de pàgina en la reunió de ministres d'Exteriors que se celebra aquest dilluns a Luxemburg. La UE va reaccionar aquest diumenge a l'emergència, però solament després de digerir les informacions que parlen de gairebé 700 immigrants desapareguts a les aigües de Sicília en enfonsar-se el pesquer en el qual viatjaven.
Els caps de la diplomàcia hauran de plantejar avui les seves idees
Després d'aquest desastre, la Comissió Europea es va apressar el migdia a anunciar —sense data— una reunió de ministres d'Interior i Exteriors per abordar el desafiament migratori, una trobada que la responsable de la diplomàcia europea, Federica Mogherini, ja havia anunciat dilluns passat. Brussel·les expressa la seva “tristesa” pels fets esdevinguts, i anuncia una propera estratègia “àmplia” sobre aquest tema al maig, encara que l'Executiu comunitari sap molt bé que aquest grau d'ambició no és compartit per molts estats membres.
Aquest diumenge, per exemple, el president francès, François Hollande, va instar a celebrar amb urgència la reunió de ministres d'Exteriors i Interior i va demanar reforçar la vigilància al mar. El seu homòleg espanyol, Mariano Rajoy, es va sumar al president italià, Matteo Renzi, i va demanar que es convoqui un Consell Europeu extraordinari. No obstant això, a Holanda, on el desacord sobre la qüestió migratòria amenaça amb trencar el Govern de coalició, no va haver-hi cap reacció política.
El 2014 ja va ser any de rècords, amb 283.000 immigrants irregulars que van trucar a les portes de la UE. Els continus conflictes al Pròxim Orient i la falta d'oportunitats a l'Àfrica expliquen el fenomen. El caos a Síria i l'Iraq ja va provocar un pertorbador debat l'any passat sobre la possibilitat que les operacions de salvament provoquin un efecte crida: diversos països, capitanejats pel Regne Unit, advoquen per suspendre o reduir a mínims programes com Tritó, de rescat d'immigrants en aigües del Mediterrani. Malgrat les antipaties en alguns països i l'ascens de partits xenòfobs, el president de la Comissió, Jean-Claude Juncker, ha encarregat al vicepresident comunitari, Frans Timmermans, així com a Mogherini, “la preparació de la nova agenda europea d'immigració” i la ràpida aplicació dels instruments existents.
“Demanaré als països europeus que donin proves a través de l'acció que s'adhereixen als valors fonamentals compartits a la UE”, va explicar Mogherini. En espera de la reunió dels titulars d'Interior i Exteriors, aquests últims hauran de donar aquest dilluns una primera resposta. Però per més que l'estratègia actual estigui centrada en operacions de vigilància i salvament, el fenomen requereix altres mesures. “L'única manera de canviar la realitat és abordar la situació d'arrel. Perquè mentre hi hagi guerra i dificultats als nostres països veïns, les persones continuaran buscant un lloc segur a Europa”, va assegurar la Comissió.
Rajoy demana celebrar una cimera extraordinària per abordar la situació
L'alternativa passa pel que va fer Espanya fa un lustre amb el seu veïnat: crear capacitats locals, amb vaixells i avions en països limítrofs; multiplicar l'ajuda al desenvolupament i facilitar la política de visats. Ara, les opcions són més complexes i requereixen involucrar-se en conflictes com els de Líbia i Síria.
Amb més claredat que altres líders, el president del Parlament Europeu, Martin Schulz, va urgir aquest diumenge a aplicar una nova estratègia. “Sense un enfocament europeu comú basat en la solidaritat, que doni a les persones l'oportunitat de venir a Europa legalment, la propera tragèdia és només qüestió de temps”, va avisar. Fonts diplomàtiques rebaixen les expectatives: “Enmig de la crisi, és poc probable una resposta ambiciosa”.