“No he pensat gens en la reelecció”
Evo Morales no descarta modificar la Constitució per reformar la justícia i lamenta el retard en l'escrutini del Tribunal Electoral
El reelegit president de Bolívia, Evo Morales (Orinoco, 1959), va dedicar bona part del dilluns a diverses trobades amb els mitjans internacionals. A última hora de la tarda va rebre EL PAÍS juntament amb dos diaris xilens i un d'argentí. Durant la xerrada, Morales va donar llargues respostes amb anades i vingudes constants en les seves reflexions. Es va mostrar rotund, però no gaire exultant, com si l'elecció de diumenge hagués estat un tràmit per a ell o els resultats no l'acontentessin del tot.
Quan es va celebrar la trobada, al saló de miralls del Palacio Quemado, amb prou feines es...
El reelegit president de Bolívia, Evo Morales (Orinoco, 1959), va dedicar bona part del dilluns a diverses trobades amb els mitjans internacionals. A última hora de la tarda va rebre EL PAÍS juntament amb dos diaris xilens i un d'argentí. Durant la xerrada, Morales va donar llargues respostes amb anades i vingudes constants en les seves reflexions. Es va mostrar rotund, però no gaire exultant, com si l'elecció de diumenge hagués estat un tràmit per a ell o els resultats no l'acontentessin del tot.
Quan es va celebrar la trobada, al saló de miralls del Palacio Quemado, amb prou feines es tenien dades oficials del Tribunal Suprem Electoral. “És una preocupació. Lamento molt els problemes interns del tribunal, espero que es puguin superar”, va admetre el president abans d'afegir, sense que ningú l'hi preguntés: “No obstant això, aquí no hi ha frau, no hi ha hagut cap manipulació al tribunal. Cada institució té la seva pròpia autonomia. L'oposició ens acusa falsament. Sembla un acudit, d'una banda van dir que hi hauria sorpreses i, de l'altra, que hi ha frau. No hi ha res”.
Malgrat que no se saben els resultats, confiava que es complissin els pronòstics de les enquestes a peu d'urna, que li donen entorn del 60% dels vots. “El més important és que aquest és el moviment polític més gran des de la fundació de la república. El que no van fer en 180 anys ho hem fet en nou”, va assegurar. Quan se li pregunta si, tenint en compte el suport aclaparador, ha pensat a impulsar una modificació de la Constitució que permeti la seva reelecció, Morales repeteix el seu discurs de campanya, encara que afegeix un matís: “Al programa de Govern no hem proposat la reforma de la Constitució. Però cal transformar la justícia boliviana, no sé si per això cal modificar-la. Tenim problemes amb la justícia”.
—Si la gent l'hi demana, es presentaria a la reelecció?
—Ara com ara no hi he pensat gens. Només penso en com retornar el suport al poble. No hi he pensat gens [en la reelecció].
Qui es beneficia del lliure mercat? Només hi guanyen els grans
En un repàs a la situació regional, Morales va admetre certa preocupació per l'auge del candidat conservador brasiler Aécio Neves o els possibles girs a la dreta que hi pot haver també a l'Uruguai i a l'Argentina. “És clar que és una preocupació que la dreta pugui tornar. La meva experiència em diu que ni els banquers ni els empresaris han de governar, sinó que ho han de fer presidents electes pel seu poble”, va recalcar, per després proposar una unió més forta entre els països de la regió: “El meu desig és que els ministres d'Economia de la Unasur es reuneixin cada quatre mesos, que parlin del que passarà en l'economia de Bolívia, de l'Argentina, de l'Equador, de Xile... Hi hauria d'haver molta transparència i sinceritat entre nosaltres per desenvolupar un model regional. Tenim tantes coses... Hi ha aigua, l'Amazònia, els recursos naturals... No només som una esperança per a l'Amèrica Llatina, també per al planeta. Necessitem cooperació”.
En aquest discurs d'integració Morales va rebutjar qualsevol presència de Bolívia a l'Aliança del Pacífic que formen Xile, Perú, Mèxic i Colòmbia en considerar-ho un instrument dels Estats Units. “Per continuar avançant en aquest alliberament cultural, social i ideològic ens hem organitzat en l'Alba, en Unasur i sospitosament apareix l'Aliança del Pacífic. Proposen l'alliberament de serveis bàsics, que és la privatització dels serveis bàsics. Que ens diguin que aquesta aliança és per privatitzar l'aigua, la llum, el telèfon. Qui es beneficia del lliure mercat? Només hi guanyen els grans. Les nostres economies no poden dependre totalment del mercat nord-americà, ni de l'asiàtic ni de l'europeu. Tinguem mercat, hi estic d'acord. Però un mercat regional, per tenir una regió amb sobirania i dignitat, no tan sols sobirania política sinó també econòmica. No volem entrar en aquesta aliança per ser lacais d'un sistema capitalista. No ho farem mentre jo sigui president. No entenc que hi hagi presidents que diguin que són socialistes i estiguin al servei del capitalista. Si som socialistes hem de ser antiimperialistes. Per principi”, va recalcar.
Mentre que Bolívia és el segon país amb més bona previsió de creixement de la regió, el seu socis de l'Alba s'enfonsen. Quan li pregunten si no ha pensat fer un pas cap endavant i adquirir un paper protagonista a l'organització, atès que des de la mort de l'expresident veneçolà Hugo Chávez no hi ha lideratge, Morales va considerar: “Tenim Raúl [Castro], Fidel... Jo sóc un alumne sindical. Davant de líders internacionals com Raúl és impossible. Sempre hi serem per compartir experiències, però cada país té la seva pròpia particularitat”.
Gràcies a la bona salut econòmica del país andí, amb reserves internacionals properes als 15.000 milions de dòlars, Bolívia, segons va revelar el seu president, va rebre recentment tres peticions de crèdit, que no va voler descobrir. Totes tres van ser rebutjades. “Són països d'Amèrica, però cap és els Estats Units”, va bromejar. “Tot i que hi hagi propostes de bons interessos, encara no prestarem diners. Que a un Estat captaire fins fa poc li demanin crèdit ens fa plorar”, va afegir.