Feslloch, un festival amb ganes de créixer
Benlloch n’afronta la vuitena edició amb el repte de superar els 8.000 assistents
Fa ara vuit anys que va nàixer a Benlloch, un poble de Castelló que no arriba a 1.200 veïns, l’únic festival de música en valencià: el Feslloch. L’inici va ser modest. Dos dies de música que van atraure unes mil persones diàries. Però aquest festival que hui obri les portes de la seua huitena edició ja voreja els 3.000 assistents diaris (ara dura tres dies) i ha obert el debat del seu futur: Cal fer un salt més enllà de la música exclusivament en valencià i apostar per altres grups que garantisquen més públic o assumim que hem tocat sostre i ens quedem com estem? Aquesta és la pregunta que els...
Fa ara vuit anys que va nàixer a Benlloch, un poble de Castelló que no arriba a 1.200 veïns, l’únic festival de música en valencià: el Feslloch. L’inici va ser modest. Dos dies de música que van atraure unes mil persones diàries. Però aquest festival que hui obri les portes de la seua huitena edició ja voreja els 3.000 assistents diaris (ara dura tres dies) i ha obert el debat del seu futur: Cal fer un salt més enllà de la música exclusivament en valencià i apostar per altres grups que garantisquen més públic o assumim que hem tocat sostre i ens quedem com estem? Aquesta és la pregunta que els organitzadors es fan des de l’any passat, en què el comiat d’Al Tall i Obrint Pas va assolir un èxit de públic difícil de repetir.
Voro Golfe, programador musical del Feslloch i coordinador de La Gira d’Escola Valenciana, confessa que l’any passat ja pensaren a canviar de lloc i traslladar els concerts al camp de futbol de Benlloch. “Allí podríem triplicar l’assistència, però ho desestimàrem pel cost”, explica. En l’edició de l’any passat, l’organització va viure l’assistència més nombrosa de públic amb l’adéu d’Al Tall i Obrint Pas. Va ser el punt d’inflexió. “Ara ens plantegem portar grups amb més seguidors (posa com a exemple Manel) amb vista al 2015, però hem d’estudiar-ho bé i veure quines infraestructures tenim”, apunta. Sempre sense oblidar que el leit motiv és la música en valencià.
Va nàixer amb un pressupost de 25.000 euros i enguany ha arribat als 110.000
Esperant resoldre aquest debat, el Feslloch n’afronta la huitena edició amb el repte de superar aquell èxit de públic, quasi 8.000 persones els tres dies. La Gossa Sorda, Orxata, Txarango, Agraviats, Bajoqueta Rock, Pau Alabajos, Tom Bombadil… fins a 30 actuacions durant tres dies amb un cartell que es completa amb cites culturals i esportives. “En el Feslloch hi ha tot el que hi pot haver, és el reflex fidel de la música en valencià, un referent”, sosté Xavi Ginés, tècnic de l'Ajuntament de Benlloch i una de les anima mater del festival. “Ara no tenim una gran banda que moga masses, però hi ha molts més grups que també tenen el seu públic, hi ha molta més varietat”, diu.
Ginés reconeix que el naixement del festival va ser una realitat gràcies a les grans bandes. Era l’estiu del 2007 i l'Ajuntament i Escola Valenciana es van plantejar la possibilitat de tancar La Gira a Benlloch amb un dia de concerts que va acabar ampliant-se a dos. “El primer Feslloch es va fer gràcies al fet que Obrint Pas ens garantia el ple”, diu Ginés.
Els primers anys van créixer poc. Ana Edo, regidora de Cultura, apunta que no va ser fins al tercer que el ‘boca-orella’ els va fer consolidar-se en el panorama dels festivals. D'un primer pressupost de 25.000 euros s'ha arribat a 110.000 euros en aquesta edició.
L'autofinançament és la màxima. El festival s'organitza (juntament amb l’Associació Cultural Pitxurrull i Reviscola) amb allò que es recapta. I guardant per al temps de les vaques magres. No hi ha repartiment de beneficis. Xavi Ginés encara recorda l'any que van acabar amb pèrdues. “Vam portar grups importants, vam gastar massa i no pot tornar-nos a passar”, diu. La ‘caixa’, assegura, els garanteix el Feslloch quatre anys més.
L'Ajuntament facilita les instal·lacions (amb una pineda per al càmping) i una subvenció de 4.000 euros. Encara no han fet un estudi a fons (es farà enguany), però el consistori ha estimat en 300.000 euros els diners que el Feslloch deixa al poble. Fa dies que no hi ha cases disponibles i els comerços ja esperen grans vendes.
“És un miracle que hi haja tanta gent al Feslloch, entre la situació anòmala d'una Administració que no dóna suport i una RTVV inexistent, però que tampoc donava espai a la música en la nostra llengua”, recalca Voro Golfe. Per a ell, la societat civil que hi ha darrere d'aquesta cita musical és fonamental per a la seua pervivència. I cada any busquen innovar. En aquesta edició hi haurà per primera vegada un concert per a xiquets.
Els tres dies de música que arranquen hui es completen amb esdeveniments culturals, com les projeccions dels documentals Pep Gimeno, ‘Botifarra’, el cant de les arrels, d'Albert Montón, i Què ens passa, valencians!?, així com la presentació de la novel·la Totes les cançons parlen de tu, amb l’autor, Xavi Sarrià.