Els museus desconfinats es preparen per a la reobertura
El Museu d’Arqueologia de Tarragona obrirà el 19 de maig, mentre que els centres de l’Alt Pirineu i Aran no ho faran fins a mitjans de juny
Catalunya està dividida. La crisi sanitària ha fet que només dues àrees hagin passat a la fase 1, l'Alt Pirineu i Aran i el Camp de Tarragona-Terres d’Ebre, i això ha permès que aquestes zones, on viuen només el 10% dels catalans (unes 770.000 persones), facin un pas més cap a la desescalada. Pel que fa als museus, això comporta que des de dilluns, 11 de maig, puguin reobrir les portes 15 dels 116 centres situats en aquests dos extrems de Catalunya. Cap ho ha fet i tampoc obriran durant aquesta setmana i només...
Catalunya està dividida. La crisi sanitària ha fet que només dues àrees hagin passat a la fase 1, l'Alt Pirineu i Aran i el Camp de Tarragona-Terres d’Ebre, i això ha permès que aquestes zones, on viuen només el 10% dels catalans (unes 770.000 persones), facin un pas més cap a la desescalada. Pel que fa als museus, això comporta que des de dilluns, 11 de maig, puguin reobrir les portes 15 dels 116 centres situats en aquests dos extrems de Catalunya. Cap ho ha fet i tampoc obriran durant aquesta setmana i només s'espera que es pugui visitar el dia 19 el Museu Nacional Arqueològic de Tarragona (MNAT), que conserva el ric llegat romà de la ciutat, però que en aquesta ocasió serà pioner de l'anomenada “nova normalitat”. A la zona nord, els museus del Pirineu han decidit endarrerir l'obertura a partir de la segona meitat de juny, quan està previst que la resta de les zones sanitàries catalanes passin a la desitjada fase 1, que permet el desplaçament dins de la província.
“Des de la Setmana Santa treballem en el desconfinament, tot i que no sabíem en quina data es produiria el canvi de fase. Estem implementant totes les mesures sanitàries i de seguretat establertes pels protocols, tant per a l'equip com per als visitants, que estaran a punt divendres i així podrem obrir dimarts. Però només el museu, no la resta d'instal·lacions, que són jaciments, com el teatre romà, la vil·la dels Munts, la necròpolis, Centelles i l'Arc de Berà i la Torre dels Escipions”, explica Mònica Borrell, directora del MNAT en referència al Tinglado 4, l'edifici del port on des del 2018 es pot veure una exposició de síntesi mentre es reforma la seu històrica del centre, situada a la plaça del Rei. El 2019 els diferents espais del museu van rebre 44.784 visites, 18.371 al Tinglado.
“Tècnicament està bé així, perquè podrem atendre totes les necessitats i anar obrint progressivament. El tinglado és un edifici de 800 metres quadrats, 600 d'exposició, amb un recorregut lineal d'un sol sentit; una instal·lació nova en un espai diàfan. Hi ha moltes peces, però és una exposició clàssica amb pocs interactius i és un espai fàcil de gestionar. No és Port Aventura. Si el nostre museu fos diferent, potser no ens ho hauríem plantejat”, continua Borrell. Aquesta setmana s'està fent formació a les 10 persones encarregades d'atendre el públic, que formen equips de cinc, i s'estan fixant les pautes per a l'equip de neteja.
“És un repte, però el plantejament és que ho podem fer; per descomptat no hi haurà activitats, conferències, ni visites guiades, les tauletes se substituiran per aplicacions que els visitants es descarregaran al mòbil, una opció que ja existia”. També es treballa perquè tot el material que es lliurava per complementar la visita s'ofereixi en format digital. “El procés de virtualitat s'ha accelerat amb la pandèmia, però en dos mesos de confinament no es pot fer la revolució d'un museu”, sentencia Borrell, que sap que el seu retorn a la normalitat serà observat de prop per altres museus, sobretot de l'Agència Catalana de Patrimoni de la Generalitat, de la qual depèn des del 2014 i que els dona suport tècnic.
“Diumenge, quan vam saber que hi havia zones que passaven de fase, es va considerar la possibilitat d'obrir alguns centres i que funcionessin de prova pilot, per això el dilluns 18 obre l'Arxiu Històric de Tarragona i l'endemà el MNAT, perquè serveixin d'exemple”, explica Elsa Ibar, directora general de Patrimoni de la Generalitat.
“Reobrir ens servirà a nosaltres i a la resta de museus, especialment als de l'Agència; però si han reobert les botigues, els supermercats i les perruqueries, els museus també han d'anar obrint per anar recuperant el ritme de vida normal”, afegeix Borrell. “Obrir un museu sempre és una responsabilitat. Ara encara més perquè ens trobem en unes circumstàncies molt particulars. Però hi ha el convenciment que amb les mesures que estem prenent es farà bé, tot i que calgui corregir i replantejar coses. Cal anar recuperant el ritme de vida normal, encara que sigui amb mascaretes, gels i cues”, conclou.
A la part nord de Catalunya, Jordi Abella, director de l'Ecomuseu de les Valls d’Àneu, treballa en la reobertura del centre, situat a la localitat d'Esterri d'Àneu, al Pallars Sobirà, una de les comarques lleidatanes que formen part de la zona sanitària de l'Alt Pirineu i Aran. “Els museus del Pirineu no obrirem ara, sinó a partir de la segona meitat de juny. L'avantatge és que quan els altres territoris passin de fase, nosaltres ja estarem preparats per obrir. Ara estem implementant les mesures de seguretat i protocols a cadascun dels museus de la zona, perquè els museus han de ser llocs segurs”, explica Abella, director també de la Xarxa de Museus i Equipaments Patrimonials de l’Alt Pirineu, que aglutina un total de 50 centres, incloent-hi els cinc registrats per la Generalitat en aquesta zona, repartits per cinc comarques lleidatanes, que segons les dades van rebre al voltant d'uns 150.000 visitants; es tracta d'uns centres dedicats majoritàriament a l'etnologia, l'arqueologia i la natura.
“Estem fent un plantejament comú, però cada centre té els seus ritmes i dinàmiques. Alguns obren només de cara a l'estiu i tenen més temps”, afegeix. I assegura que el tancament “ha estat un cop econòmic molt fort. Hem perdut el final de la temporada d'hivern, en en la qual els esquiadors completaven les activitats esportives amb les culturals, també la Setmana Santa i els grups escolars, però intentarem salvar l'estiu”. Abella reivindica el paper d'aquests centres: “No només el turisme dona sentit als nostres museus; es treballa amb les comunitats locals; són necessaris per al territori i serveixen de suport al sector cultural de les comunitats, perquè les grans infraestructures del país són molt lluny. El turisme ja arribarà”. Al seu parer, “la responsabilitat d'obrir és gran; el pitjor que ens podria passar no per als museus del Pirineu, sinó de qualsevol altre lloc del món, és que un museu fos un focus de covid”.
Fases cap a la normalitat
Elsa Ibar, directora general de Patrimoni de la Generalitat, treballa intensament per posar a punt els museus i equipaments patrimonials per a la reobertura. “Estem elaborant els protocols de desconfinament. S'ha acabat el d'arxius i s'està acabant el de museus i llocs arqueològics. Després de consensuar-los amb el sector s'han d'enviar al Procicat perquè els aprovi. Aquest dimarts es va enviar el d'arxius i ara estem tancant el de museus, que s'enviarà dijous. Es tracta d'un marc general, unes recomanacions generals que aprofundeixen en el que estableixen les publicacions del Ministeri al BOE, perquè cada equipament ho desenvolupi i ho adapti al seu pla de contingència”.
Aquests plans marquen unes etapes. “Tots tenen una primera fase preparatòria en què es diu què cal tenir per poder obrir: mascaretes, pantalles, senyalització, etcètera. Una segona sobre la incorporació dels equips i una tercera d'obertura al públic, que té al seu torn dues fases, una de més restringida, amb visites individuals i familiars, però no grupals, i en la qual tampoc hi haurà activitats, ni tallers ni visites de grup, i una altra en la qual ja es tornarà a la normalitat”.
Ibar reconeix la sacsejada que ha representat per al sector “econòmicament i socialment, però per sort treballem amb la mirada del Pla de museus, que ara, més que actualitzar-se haurà de reenfocar aspectes com el fet de considerar el museu com un espai per a la ciutadania, més enllà de simples magatzems d'objectes. Ja hi era, però caldrà reforçar-ho”, conclou.