La Borsa acaba l’any amb una caiguda anual del 7,1%, la més gran d’Europa
L'Ibex 35 finalitza l'any amb una forta baixada acumulada fins als 9.544 punts, el seu pitjor balanç des del 2011
La Borsa espanyola acaba l'any amb fortes pèrdues. Després de dos anys consecutius a l'alça, l'Ibex 35 acomiada el 2015 –després de la sessió de dijous, que acaba a les 14.00– en 9.544 punts, cosa que suposa una caiguda del 7,15% des de gener i el pitjor balanç des del 2011, quan va acumular una baixada del 13,11%. Les cotitzacions de les principals empreses espanyoles han viscut un any que ha anat de més a menys a causa de les incerteses econòmiques i les tensions geopolítiques. Mentrestan...
La Borsa espanyola acaba l'any amb fortes pèrdues. Després de dos anys consecutius a l'alça, l'Ibex 35 acomiada el 2015 –després de la sessió de dijous, que acaba a les 14.00– en 9.544 punts, cosa que suposa una caiguda del 7,15% des de gener i el pitjor balanç des del 2011, quan va acumular una baixada del 13,11%. Les cotitzacions de les principals empreses espanyoles han viscut un any que ha anat de més a menys a causa de les incerteses econòmiques i les tensions geopolítiques. Mentrestant, la resta de places europees acaben en verd o amb baixades menors.
L'última jornada borsària de l'any va afegir més sal a la ferida de l'Ibex: va perdre l'1,01% amb la majoria de valors en vermell, malgrat que només es negociaven les accions fins a les 2 de la tarda, tres menys que en els dies normals. La fase a la baixa del mercat el 2015 ha vingut acompanyada a més per un important repunt de la volatilitat, sobretot després de la crisi borsària que es va desencadenar a la Xina al juliol passat. La prova de les fortes oscil·lacions que ha viscut el parquet és que des del màxim anual de l'Ibex (11.866 punts, el 13 d'abril) i el mínim (9.291 enters, el 24 de setembre) hi ha una variació del 21%.
La renda variable espanyola es desmarca de la resta de mercats, que acaben el 2015 amb caigudes menors a la de l'Ibex o, en molts casos, amb pujades. Entre les principals places mundials la que ha tingut un comportament millor ha estat la italiana, amb un guany del 12,66%, seguida per l'alemanya (9,56%) i la francesa (8,5%). Als EUA les accions comencen a emetre senyals de cansament després de sis anys de pujades –el principal mercat alcista des de la II Guerra Mundial– i aquest exercici els seus principals índexs (Dow Jones i S&P 500) acabaran l'any pràcticament en taules. L'altre gran mercat que tanca l'any en vermell, a part de l'espanyol, és el britànic. El Footsie 100 (FTSE 100), amb gran presència de grups industrials i amb negocis vinculats a les matèries primeres, es deixa més del 4,9%.
El PIB espanyol ha crescut el 2015 a una taxa més elevada que la de la majoria de les economies comparables, però aquest context favorable no ha tingut reflex a la Borsa local. Això es deu fonamentalment a dos factors. El primer és el mal comportament del sector bancari –el que més pesa a l'Ibex–, llastrat per un escenari de tipus d'interès en mínims històrics que pressiona els marges financers, i perquè el mercat descompta possibles requisits addicionals de capital per a les entitats. El segon factor que ha penalitzat la renda variable espanyola ha estat el mal any de les economies emergents, principalment les llatinoamericanes on els grups de l'Ibex generen gairebé el 25% dels seus ingressos totals.
El comportament diferent de la Borsa espanyola respecte d'altres índexs borsaris engrandeix la bretxa que es va iniciar després de l'esclat de la crisi financera. Mentre altres places cotitzen des de fa temps en nivells per sobre dels assolits abans de la Gran Recessió, l'Ibex 35 pena encara un 40% per sota dels 16.040 punts (màxim històric) que va assolir al novembre del 2007. Les rebaixes en els tipus d'interès i les injeccions de liquiditat que està fent el Banc Central Europeu són, en teoria, favorables als actius de risc com la Borsa. No obstant això, els mercats cotitzen expectatives de beneficis i els resultats de les cotitzades espanyoles, encara que creixen a un ritme de doble dígit en taxa interanual, ho fan menys del previst a l'inici de l'any.
Els millors i els pitjors dels 2015
La pèrdua de tracció de les cotitzacions ha estat generalitzada a l'Ibex. Així, 20 dels 35 valors que componen l'índex selectiu tanquen l'any en pèrdues. ArcelorMittal és la companyia que més cau (-56,9%), llastrada per la crisi de les matèries primeres, seguida per OHL (-52,4%) i FCC (-40,4%), dues constructores que encara estan fent la digestió de la crisi amb sengles ampliacions de capital multimilionàries. Al costat oposat, el millor valor de l'Ibex el 2015 ha estat Gamesa, amb una revaloració del 109,29%, seguit de Merlin Properties, que va entrar a l'índex fa uns dies en substitució d'Abengoa i les accions de la qual reboten un 44,2%, i d'Acciona (34,1%).
Els valors de menys grandària ho han fet millor que els grans. L'Ibex Medium Cap, que agrupa les companyies de capitalització mitjana, s'apunta una pujada del 13,75% des de gener, mentre que l'Ibex Small Cap per a empreses petites rebota un 6,39%. El mal gust que deixa l'any per als inversors en renda variable espanyola es veu compensat en part pel pagament de dividends. Les companyies espanyoles han repartit aquest any entre els seus accionistes 24.500 milions d'euros. A més, la tendència dels últims anys a retribuir mitjançant accions perd pistonada en favor del pagament en efectiu.
Finalment, el 2015 s'ha produït l'assalt definitiu d'Inditex al tron de la companyia espanyola amb més valor a la Borsa. El grup tèxtil aconsegueix una capitalització de 98.766 milions d'euros, enfront dels 65.792 milions del Banco Santander, els 50.921 milions de Telefónica o els 42.905 milions del BBVA. L'empresa fundada per Amancio Ortega i Rosalía Mera és actualment l'única espanyola entre les 100 més grans del món per valor a Borsa.