La Cambra de Comerç denuncia que en 12 anys només s’han acabat 5 de les 28 infraestructures clau
L'entitat barcelonina critica que la falta de coordinació de les administracions perjudica l'economia catalana
El 2006 la Cambra de Comerç de Barcelona, ja llavors presidida per Miquel Valls, va redactar un informe en què identificava 28 infraestructures com les obres clau, tant a la xarxa viària com en la ferroviària, que s'haurien de dur a terme a l'àrea metropolitana de Barcelona per dinamitzar l'economia. Dotze anys després, només 5 d'aquestes 28 infraestructures clau estan en funcionament. Valls, en la presentació del balanç sobre infraestructures, ha criticat durament totes les administracions, que ha acusat de desinterès, i ha destacat que "la falta de coordinació entre les institucions perjudic...
El 2006 la Cambra de Comerç de Barcelona, ja llavors presidida per Miquel Valls, va redactar un informe en què identificava 28 infraestructures com les obres clau, tant a la xarxa viària com en la ferroviària, que s'haurien de dur a terme a l'àrea metropolitana de Barcelona per dinamitzar l'economia. Dotze anys després, només 5 d'aquestes 28 infraestructures clau estan en funcionament. Valls, en la presentació del balanç sobre infraestructures, ha criticat durament totes les administracions, que ha acusat de desinterès, i ha destacat que "la falta de coordinació entre les institucions perjudica el desenvolupament de l'economia catalana".
Les cinc infraestructures reivindicades per la Cambra i que ja estan en funcionament són: el tercer carril de l'autopista C-32, la ronda Oest de Sabadell, la prolongació de Rodalies fins a Terrassa i fins a Sabadell, i l'ampliació del metro del Baix Llobregat. Valls ha lamentat especialment el retard en la finalització de l'anomenat quart cinturó, l'autovia orbital B-40, que només s'ha engegat en alguns trams i que hauria de connectar les dues comarques del Vallès.
"L'àrea metropolitana representa el 65% del PIB català. Ens sembla una vergonya que durant tots aquests anys aquesta via no hagi avançat, un projecte que ha de dinamitzar el motor econòmic de Catalunya", ha afirmat Valls. "I durant tots aquests anys han passat Governs de tots els colors, aquí ningú està lliure de culpa i ningú l'assumeix", ha afegit.
Per finalitzar el quart cinturó continua pendent l'execució completa del tram que connecta Olesa de Montserrat amb Viladecans, i encara s'ha de fer l'estudi per als 35 quilòmetres del tram que uneix Terrassa i Granollers. Valls ha posat com a exemple de la descoordinació entre administracions el periple administratiu pel qual ha passat el projecte d'aquest tram: amb una inversió estimada de 403 milions d'euros, l'anunci de la licitació d'un nou estudi informatiu es va fer el juny del 2016, i la seva adjudicació, el maig del 2017, amb un termini de redacció de dos anys, "com si no hi hagués cap pressa, amb una lentitud desesperant", ha dit el president de la Cambra. Aquest estudi informatiu, adjudicat pel Ministeri de Foment, ha d'esperar, a més, a la redacció del Pla específic de mobilitat del Vallès.
A més del quart cinturó, Valls ha destacat altres actuacions pendents: el túnel d'Horta, l'autovia del marge esquerre del Besòs, el túnel de la Conreria (B-500), l'eix del riu Ripoll i la connexió de l'eix del Llobregat. En opinió de la Cambra, és imprescindible per al desenvolupament econòmic que s'ampliï i millori la xarxa viària, perquè el transport de mercaderies pugui ser més efectiu, mentre que la millora de la xarxa ferroviària serviria per traslladar la mobilitat de les persones al transport públic.
A la xarxa ferroviària, els principals incompliments identificats per la Cambra són el nou túnel Barcelona-Vallès de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC); la prolongació de la plaça Espanya-Gràcia i plaça Glòries (FGC); i l'ampliació de la C-1 (Barcelona-Mataró i Arenys-Blanes), la C-3 (Montcada-Vic) i C-4 (Cerdanyola-Sabadell), així com la nova línia orbital de Renfe i la nova línia L12.
Segons l'estudi, el volum de passatgers que fan servir el metro, Ferrocarrils de la Generalitat i autobús va creixent, però la demanda de Rodalies de Renfe ha baixat un 7,2% en 12 anys. Davant d'aquesta situació, "és evident que cal afrontar millores estructurals a la xarxa de Rodalies, si es vol que ajudi a combatre la congestió dels accessos metropolitans a Barcelona", per la qual cosa Valls reclama una "planificació previsible, raonada i raonable".