Un centenar de personalitats fan costat a Òmnium per demanar la llibertat dels presos
Pep Guardiola, David Fernàndez, Xavier Domènech i Andreu Mas-Colell són alguns dels signants del manifest presentat per l'entitat
Uns 120 polítics, activistes i acadèmics han fet costat aquest dimarts a Òmnium Cultural adherint-se al manifest Som el 80%, que defensa que a Catalunya existeixen "grans consensos de país" i que demana que s'alliberi de manera "immediata" els dirigents independentistes empresonats. El text, presentat davant de la premsa al Centre Cívic Sant Agustí de Barcelona per més d'una vintena dels signants, demana al Govern espanyol que renunciï a "les vies d'excepcionalitat jurídica, penal i processal" i fa una crida a...
Uns 120 polítics, activistes i acadèmics han fet costat aquest dimarts a Òmnium Cultural adherint-se al manifest Som el 80%, que defensa que a Catalunya existeixen "grans consensos de país" i que demana que s'alliberi de manera "immediata" els dirigents independentistes empresonats. El text, presentat davant de la premsa al Centre Cívic Sant Agustí de Barcelona per més d'una vintena dels signants, demana al Govern espanyol que renunciï a "les vies d'excepcionalitat jurídica, penal i processal" i fa una crida a iniciar "una negociació sincera, sense condicions ni renúncies, per a una solució política real".
Entre els signants hi ha figures polítiques, com el que va ser líder dels comuns, Xavier Domènech; l'exdiputat de la CUP David Fernàndez; els expresidents del Parlament Núria de Gispert, Joan Rigol i Ernest Benach, o exconsellers com Andreu Mas-Colell o Antoni Castells. També sindicalistes, com el secretari general de la UGT de Catalunya, Camil Ros; l'exsecretari general de CCOO també de Catalunya Joan Carles Gallego, acadèmics com Borja de Riquer o Jordi Borja, escriptors com Llucia Ramis o Pilar Rahola, o l'entrenador de futbol Josep Guardiola.
"Volem posar en valor que una majoria de ciutadans de Catalunya –prop del 80%, segons indiquen les enquestes i s'expressa a les urnes– mantenim grans consensos de país", assenyala el manifest. Aquesta "unitat en la diversitat" es fonamenta en els tres aspectes següents, segons el text: "la defensa dels drets i llibertats democràtiques i fonamentals", "el rebuig a la repressió i a la judicialització de la política" i "la defensa d'una solució política que sempre ha de passar per fer que els ciutadans de Catalunya puguin decidir i exercir democràticament el seu futur".
El text evita parlar de "presos polítics" i no esmenta la independència ni concreta que la solució a l'actual context hagi de ser un referèndum d'autodeterminació. El vicepresident d'Òmnium, Marcel Mauri, ha explicat, en aquest sentit, que la iniciativa busca "reflectir la pluralitat de mirades del país", tot i que sovint siguin "contradictòries", ja que la catalana és una societat "molt plural i diversa".
El vicepresident d'Òmnium constata que hi ha "uns mínims que també són màxims" que uneixen gran part de la societat catalana, cosa que ha definit com a "molt fort i molt potent". Així, el manifest busca ser "un mirall" en el qual es pugui reflectir la majoria de la ciutadania catalana, "que no està disposada a resoldre els conflictes a cop de repressió ni penes de presó", sinó que vol "diàleg i democràcia".
Mauri ha assegurat que també "hi ha molta gent a tots els pobles d'Espanya que viuen amb la mateixa indignació aquesta situació de persecució dels drets fonamentals".