Catalunya tindrà una agència espacial i posarà en òrbita nanosatèl·lits
Els aparells es destinaran a millorar la connectivitat i l'anàlisi de la meteorologia, la contaminació o els embassaments
El Govern invertirà 2,5 milions d'euros per crear entre el 2020 i el 2021 una agència espacial i posar en òrbita dos primers nanosatèl·lits, dedicats a millorar la connectivitat i observar la Terra, en el marc d'una estratègia que busca impulsar un nou sector econòmic i generar 1.200 llocs de treball. Aquesta estratègia, batejada com a NewSpace, ha rebut aquest dimarts la llum verda del Govern català, que preveu injectar-hi un total de 18 milions d'euros en quatre anys. "El nostre objectiu és convertir Catalu...
El Govern invertirà 2,5 milions d'euros per crear entre el 2020 i el 2021 una agència espacial i posar en òrbita dos primers nanosatèl·lits, dedicats a millorar la connectivitat i observar la Terra, en el marc d'una estratègia que busca impulsar un nou sector econòmic i generar 1.200 llocs de treball. Aquesta estratègia, batejada com a NewSpace, ha rebut aquest dimarts la llum verda del Govern català, que preveu injectar-hi un total de 18 milions d'euros en quatre anys. "El nostre objectiu és convertir Catalunya en un país digital, no només com a consumidor sinó també com a productor de tecnologies digitals", ha assegurat en declaracions a la premsa el conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró.
Les primeres iniciatives que portarà a terme la Generalitat són la creació de l'agència espacial de Catalunya, un instrument que considera necessari per desplegar les polítiques d'aquest sector, i el llançament de dos nanosatèl·lits, als quals se'n sumaran d'altres fins a crear en quatre anys "una constel·lació", integrada per mitja dotzena. De fet, el Govern ja ha posat en marxa la licitació de la fabricació d'aquests dos satèl·lits, que serviran per "generar dades que posarem a disposició de la indústria", i impulsar així un sector que Puigneró ha anomenat "la nova economia de l'espai".
Els serveis digitals que es podran desenvolupar a partir d'aquests satèl·lits són variats i van des de l'observació i el seguiment dels incidents meteorològics fins al control de cultius o de ramats situats en llocs de difícil accés com el Pirineu, a més de l'anàlisi de la contaminació atmosfèrica o de la capacitat dels embassaments. Una altra línia de treball és l'impuls que suposaran per a la millora de la connectivitat, de la mà del 5G i de l'internet de les coses.
El conseller està convençut que en aquests moments de dificultats per la crisi s'obre una oportunitat única per llançar una estratègia que impulsarà un sector d'alt valor afegit, capaç de crear uns 1.200 llocs de treball i de generar una facturació de 300 milions d'euros en tres o quatre anys. En l'àmbit global, el conseller ha subratllat que en els propers cinc anys està previst que es llancin més de 3.500 satèl·lits d'aquest tipus, i que el sector creixi a un ritme d'un 20% anual fins a arribar a una facturació d'uns 4.000 milions d'euros el 2025.
El sector tecnològic català ha crescut a un ritme de generació d'ocupació del 10% anual en els últims temps, un factor que anima l'administració catalana a apostar per activitats basades en la tecnologia, com la indústria de l'espai. Puigneró ha defensat que amb aquesta estratègia el Govern actua com "un estat emprenedor", ja que, segons els seus càlculs, cada euro invertit en aquest sector es multiplicarà per 15 en termes de PIB.
Puigneró ha expressat la seva esperança que el Govern espanyol "no imposi restriccions" al desenvolupament d'aquest nou sector per part de la Generalitat. "Les competències de l'espai a la zona on orbiten els nanosatèl·lits no són exclusives de l'Estat, són com aigües internacionals", ha dit. "Esperem tenir el suport de l'Estat i que no ens passi com en el passat, que ens van posar pals a les rodes", ha subratllat.
Els nanosatèl·lits, que tenen un cost de fabricació d'entre mig milió i uns 2 milions d'euros, pesen d'un a deu quilograms i orbiten a fins a 2.000 quilòmetres d'altura de la Terra, amb una vida útil d'uns quatre anys.